PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 396. - Caléndula. 



ses a l'esquena, escarioso-glanduloses al marge; lígules llargues (1-2 cm.), 

 de color groc ataronjat; aquenis tots encorbats en forma de barqueta, un 

 poc espinosos per l'esquena, els exteriors més grans tenen una cresta a la 

 cara interna, poc bequeruts. 



Geografia. — Cultivada i subespontània al Montserrat i S. Salvador, sobre Olesa, pro- 

 cedent d'antics cultius. — Febr.-Nov. 



C. arvensis 



1,475. ~ ^• arvensis L. 



(dels camps.) 



Sino7iímia. — Galdirons, llevamans, llevagat; 

 cast. caléndula silvestre, flor de cada mes, ma- 

 ravilla silvestre; /;'. petit souci. 



Tronc de 1-3 dm., angulós, fistulós, dret o 

 ascendent, ramificat, de branques esteses, pu- 

 bescent; fulles oblongo-lanceolades, enteres o 

 sinuato-denticulades, mucronades, les inferiors 

 atenuades en pecíol, les superiors arrodonides 

 a la base, semiamplexicaules; calàtides mitja- 

 nes, bràctees del periclini lanceolato-acuminades, d'un verd pàl•lid, pubes- 

 cents, escarioses al marge; flors d'un groc pàl•lid dessobre, lígules tot lo més 

 una veg. més llargues que el periclini, aquenis blanquinosos, tots arquejats, 

 els exteriors tuberculoso-espinosos a l'esquena, estrets i bequeruts, els del 

 mig inflats en forma de barqueta, sense bec, els interiors quasi anulars, 

 ± transversalment tuberculosos a l'esquena; planta polimorfa. 



Subsp. C. macroptcra Rouy. = C. parviflóra Raím. — Aquenis iots anu- 

 lars, amb 3 sèries de tubèrculs a l'esquena; bec més curt, calàtides més pe- 

 tites, lígules poc més llargues que el periclini. 



P discólor Rouy. = C. discólor Botan. plur. — Lígules grogues o ataron- 

 jades, flors tubuloses d'un porpra fosc. 



Geografia, — Terres cultivades de lot el país, des de la Costa fins a la regió suplrenenca. 

 Floreix quasi tot l'any. 



La C. macroptera Rouy, a la serra del Montsant (Pujol ex Vayr.). 

 La p discólor Rouy, als camps de Tortosa (Senn.). — Abr. 



326 



