FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 400- — SILYBUM AdaNS. 



(aíAXuí^ov o aíXupov, Diosc, espècie de card o cardo comestible, de fulles tacades de blanc.) 



Flors purpurines, totes iguals, hermafrodites; calàtides grans (4-8cm.diàm.), 

 solitàrees a l'extremitat del tronc i de les branques; periclini hemisfèric, de 

 bràctees imbricades, glabres, les exteriors i les del mig ovato-oblongues, 

 amb un apèndix estès triangular, acuminat, terminat per una forta espina, 

 portant-ne 4-6 més febles a la base; les bràctees interiors dretes, no apen- 

 diculades, anteres a penes apendiculades a l'àpex; aquenis transovato-compri- 

 mits, grossos, negres, lluents, no estriats; plomall blanc, sedós, caduc, for- 

 mat de pèls denticulats, pluriseriats, soldats en anell a la base; receptacle 

 carnós, amb palletes setàcies: herbes biennals, tronc de 3-15 dm., dret, ro- 

 bust, assolcat, glabre, ramificat a l'àpex, de fulles grans, verdes, maculades 

 de blanc, lluents, les basilars atenuades en pecíol, sinuato-pinnatífides, de 

 lòbuls ovats, sinuato-dentades, les caulinars ovato-lanceolades, amplexicauH- 

 auriculades, no decurrents. 



S. Marianum 



1,480.-8. Marianum Gàrtn. — Car- 

 duus Marianus L. 



(prohahlement nom legendari, relacionat amb les 

 taques blanques i lletoses de les fulles.) 



Sinonímia. — Card gallofer, cardot, card 

 marià; cast. càrtamo mariano, cardo lechero, 

 cardo de asno o borriquero; /;'. lait de Notre- 

 Dame, épine blanche, chardon Marie ou ar- 

 genté. 



Geografia. — Comú en paratges herbosos i vores de 

 camins; litoral, Vallès i alt Empordà. — Juny-Jul. 



33T- 



