PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 404. - Cirsium. 



les caulinars assentades, un poc decurrents, les superiors ± bracteïfonnes, 

 no decurrents; calàtides petites, ovoides, llargament pedunculades; periclini 

 pubescent, de bràctees aplicades, aspres al marge, les exteriors ovato-lan- 

 ceolades, terminades en punta molt curta, negroses a l'esquena, les interiors 

 lineals, escarioses, agudes, violades a l'àpex; corol•la purpurina; aquenis 



petits oblongs, rossos, lluents. 



Geografia. — (Zovc\\x per vores d'aigües corrents i llocs 

 humits des del litoral fins als Pireneus. — Juny-Set. 



1)493- — C. arvense Scop. 



(aquí, dels camps, amb accepció botànica nova, 

 no llatina clàssica.) 



Sinonímia. — Calcides, carsos; cast. cardo 

 oloroso, cardo cundidor, cardo blanco, ramon- 

 cillo negro; fr. chardon hémorrhoïdal o hémor- 

 roïdal. 



C. arvense 



Perenne, rizoma cundidor, tronc de 5-10 dm., 

 dret, angulós, glabrescent, ramificat, de branques dretes; fulles vírido-gla- 

 brescents per les 2 cares o albo-araneoses per dessota, oblongo-lanceolades, 

 sinuato-dentades o sinuato-pinnatífides, ciliato-espinoses al marge, les cauli- 

 nars assentades i a veg. decurrents; calàtides petitetes, cilindroides, assenta- 

 des o breument pedunculades, reimides en corimbe; periclini glabrescent, de 

 bràctees aplicades, brunes a l'àpex, les exteriors lanceolades, terminades en 

 petita espina, les interiors lineals, terminades en punta escariosa; flors uni- 

 sexuals en cada calàtida, corol•la purpurina blanca, de llim 2-3 veg. més 



curt que el tub; aquenis linear-oblongs, bruns. 



Geografia. — Comú per camps, vinyes i terres culti- 

 vades des del litoral fins als Pireneus. — Jul.-Set. 



1,494. — C. Erysithales Scop.=C. glu- 

 tinosum Lmk. 



(De epeúfl-o) i ■O•àXXü): de flors purpurines 

 vermelloses ^'^• glutinosus, de gluten, glútinis, 



(i) Q.uasi totes les obres de Botànica escriuen Erisithales amb iota 

 i no amb_j'/>jí7oí;, com ha d'ésser, i així es troba en Plini, qui ho refereix 

 al Carduiis pratensis, o sigui Cirsium anglicum Lob. Linneus especifica 

 amb aquest nom grec un Cnicus, que és el Cirs. glutinosum Lmk. de que 

 aquí es tracta. Com se veu, s'al•ludeix a la singular coloració floral d'a- 

 questa planta, denominació que en tot rigor deuria ésser £puTlS'T]Xr]ç, 

 com tenim spt^r^Xr^ç, que significa molt ramós o florit. 



C. Erysithales 



344 



