PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 404. - Cirsium, 



riclini aplicades, lanceolades, finament pestanyoses, terminades en forta es- 

 pina triquetra, negrosa a la base, groguenca a l'àpex, oberta, més curta que 

 la hràctea; corol•la à'un blanc groguenc, de llim igual al tub; aquenis cuneï- 

 formes, negrosos, lluents, finament estriats longitudinalment. 



Geografia. — Llocs humits, vores de torrents dels Pireneus centrals: Castanesa, Vall de 

 Benasc, Hospital de Benasc (Csta., Zett., Gr. et Godr.); Vall de Boi (Isern!); Baricauba; Vall 

 de Juela; altures de Salardú (Coste et Soul.). — Jul.-Set. 







"5^ 







1,496. — C. acaule AU. 



(pel tronc curtíssim, quasi nul: acaulis, acaule.) 



Perenne, rizoma horizontal, gruixut, que 

 produeix fibres primes; tronc ordinàriament 

 7noU curt o nul, a veg. de 5-15 cm.; fulles con- 

 sistents, peciolades, vi rido-f osques perdessobre, 

 grisenques per dessota, glabres o pubescents 

 pels nervis al revers, oblongues, pinnatiparti- 

 des, de divisions amples, inciso-dentades, ci- 

 liato-espinuloses , la espina terminal de les di- 

 visions més llarga i més forta, ordinàriament 

 totes les fulles en roseta radical; calàtides grossetes, ovoides, solitàries, a 

 l'extrem d'un peduncle radical molt curt, bracteolat, situat al centre de la 

 roseta; periclini deprimit a la base, glabre, de bràctees aplicades, breument 

 pestanyoses, vírido-groguenques, les externes més curtes, ovato-lanceola- 

 des, mucronades, les internes lineals, escarioses a l'àpex, agudes; corol•les 



purpurines, de llim quasi una veg. més curt 

 que el tub; aquenis oblongs, blanquinosos. 



Geografia. — Boscos àrids de la regió de les altes 

 valls : al Montseny, des de la regió del faig; Ribes; Nú- 

 ria; alt Bergadà, com Hospitalet, Coll de Jou, Castellar 

 de N'Huc i valls pirenenques. = Vich (Masf.); Montsec, 

 Olot i amunt, cap als Piren. Or. (Csta.); S. Joan de les 

 Abadesses (Senn.). — Jul.-Ag. 



1,497. — ^• rivulare Link. 



(rivulus de rivus, és un riuet fil d'aigua; es- 

 tació de la planta.) 



Perenne, rizoma gruixut, no estolonífer, amb 

 nombroses fibres primes; tronc do 6-12 dm., dret, assolcat, pubescent, sim- 



346 



