FLORA DE CATALUNYA 



Compostes, 



G. 404. - Cirsium. 



ple o poc ramificat, enteranyinat i quasi nu a la part superior; fulles vírido- 

 fosques, més pàl•lides i pubescents per dessota, pinnatífides pinnatipar- 

 tidcs, de divisions lanceolato-oblongues, denticulades, obertes, quasi paral•leles, 

 les inferiors atenuades en pecíol alat, espinulós, dilatat, amplexicaule, les 

 superiors amplexicaule-aiiriculades; calàtidcs globuloses, agregades en nom- 

 bre de 2-5, la terminal més gran, les laterals a l'axil•la d'una petita bràctea 

 lineal, enteríssima; periclini glabre, deprimit a la base, de bràctees aplica- 

 des, un poc esteses a l'àpex, lanceolades, subpestanyoses, amb una callositat 

 negra, ohlonga i viscosa a l'esquena; corol•les purpurines, de llim més llarg 

 que el tub; aquenis oblongs, groguencs, Uanuts. 



Geograjia .—Prais humits i llocs pantanosos: Cabrera (Salv.!); Queralbs; N." S/ del Cas- 

 tellar; Costabona (Vayr.); Piren. centrals, cap a Bassivé (Compn.l); Vall d'Aran; Aiguamoix 

 (Timb.); abundant a la ribera de Ruda (Llen.); Arties; Pla de Beret; Vall de Tredòs (C. et 

 S.). — Juny-Ag. 



1,498. — C. heterophyllum All. 



(se sol donar aquesta denominació a plantes que 

 presenten fulles diferents; és el unus et alter, a 

 vegades un sol, una sola (mena, classe, etc), 

 sempre com a terme de comparació, pròpiament 

 doncs entre dues coses *''.j 



C, heterophyllum 



Perenne, rizoma cundidor, que produeix fi- 

 bres primes i estolons subterranis; tronc de 

 6-15 dm., dret, fistulós, enteranyinat i nu a 

 l'àpex, simple, amb 2-4 branques curtes, dre- 

 tes; fulles glabres i vírido-fosques per dessobre, 

 albo-tomentoses per dessota, desigualment pes- 

 tanyoses, les inferiors lanceolades, asserrerades, atenuades en pecíol alato-auri- 

 cular, les caulinars del mig lanceolades, acuminades, auriculades, les superiors 

 petites, lanceolato-lineals, acuminades, assentades; calàtides grans, subglo- 

 buloses, solitàries, sense fulles florals; periclini pubescent, deprimit a la base, 

 de bràctees aplicades, aspres al marge, purpurines a l'esquena, les exter- 

 nes curtes, lanceolato-lineals, contretes en espínula curta, les internes linear- 

 acuminades, escarioses; corol•la purpurina, de llim més curt que el tub; aque- 

 nis transovats, petits, groguencs, pàl•lids. 



Geografia. — Prats i barrancs de les altes muntanyes : Bac de Fos (Jourtal); massís de 

 Cagire a Gisoles (Timb.); Mèlies (Lap.); Grip (Philippe), sempre r. — Jul.-Ag. 



(1) Hi ha una Centaurea Scabiosa L. variifolia Lois. 



347 



