PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 405. -Carduus. 



'Calàtides grans (3-5 cm. diàm.), quasi sempre penjants; bràctees 

 del periclini amples, triangular-acuminades, doblades pel mig cap 

 a baix o esteses en estel hS^S- C. nutans. 



I Calàtides la meitat més petites, dretes o inclinades; bràctees lineals, 

 amb fort nervi dorsal, reflexes o arquejades 9. 



Punta de les bràctees feblement vulnerant, totes arquejades cap enfora, 

 reflexes; troncs fullosos, alats, espinulosos fins a l'àpex; fulles d'un 

 verd fosc, tirant a porpra; flors rosades. . 1,514. C. nigrescens. 



Punta de les bràctees més vulnerant, les externes dretes, les del mig 

 esteses, les superiors reflexes a l'àpex; troncs en general flargament 

 nusos a l'àpex, fulles d'un verd bonic, flors d'un porpra viu, 



1,515. C. hamulosus. 





1,506— C. tenuiílórus Curt. 



(de flors menudes; tenuis, fi, delicat; així tenim 

 parviflórus, etc.) 



Anual o biennal, tronc de 3-10 dm., dret, 

 assolcat, enteranyinat, simple o ramificat, am- 

 fla^nent alat, espinós i fullós fins a l'àpex, es- 

 sent les ales contínues; fulles pubescents i ví- 

 rido-cendroses per dessobre, enteranyinades i 

 freqüentment blanquinoses per dessota, sinua- 

 to-pinnatífides, de lòbuls ajnples, dentals, ci- 

 liato-espinosos, les caulinars llargament decur- 

 rents en ala sinuato -espina sa; calàtides petites 

 (7-9 mm. diàm.), suhcilíndriques, assentades o curtament pedunculades, aglo- 

 merades, en petit corimbe, amb fulles florals 7nés curtes que les flors, cadu- 

 ques a la maturitat; periclini glabrescent, de bràctees lanceolato-lineals, les 

 externes d'un verd pàl•lid, blanques o escarioses al marge, terminades en 

 espina triquetra, arquejada cap enfora a l'àpex, les internes lineals, dretes, 

 llargament acuminato-escarioses , més llargues que les flors, aquestes purpii- 

 rines: llim de la corol•la igual al tub, aquenis rossos, lluents, no viscosos, 

 estriats longitudinalment, xagrinats. 



C. tenuiflórus 



Geografia. — Llocs incults, vores de camins, runes: Freqüent al litoral, Vallès, Penades, 

 Bages; Tarragona; Figueres i alires llocs de l'Empordà fins als Pireneus. — Abr.-Maig. 



352 



