FLORA DE CATALUNYA 



Compostes, 



G. 405, -Carduus. 



2 cares, pinnatipartidcs , de divisions palmatifides, amb els lòbuls lanceolats, 

 acuminats, fortament espinosos, les caulinars amh llarga decurrència molt es- 

 pinosa; calàtides globuloses, dretes, solitàries o geminades, curtament pe- 

 dunculades; periclini pubescent, de bràctees externes canaliculades per sota 

 l'àpex, exteriorment recorregudes d'un nervi en tota la seva longitud, ter- 

 minades per una espina vulnerant, obertes a la meitat superior, les internes 

 linear-acuminades, inermes, purpurines a l'àpex; flors purpurines, llim de 

 la corol•la igual al tub; aquenis rossos, lluents, estriats longitudinalment, 

 xagrinats. 



Raça C. petrophilus Timb. — Peduncles llargament nusos, calàtides incli- 

 nades o penjants, espines de les bràctees periclinals i de les fulles més febles. 



Geografia. — Pastures seques de les altes muntanyes: de Tagasl pujant als Rasos de Pe- 

 guera; Port de la Picada (Csta.); S. Llorenç dels Piteus (Isern!); S. Hilari; Pla de les Are- 

 nes; Tragurà (Vayr.); Valls de la Cerdanya, Carol, Eyne i Lló; Prats-Balaguer (Gaut.); Pe- 

 nyablanca; Maladetta; Vall de Benasc (Zett.); Conca de Tremp (Bub.). 



La. T&qa. C. petrophilus T'imb. — Abundant als boscos i terres ermes de Ripoll, Vall de 

 Ribes, fins a Núria. = Altures de Berga fins a Puigllançada (Senn.). — Juny-Ag. 



C. defloratus 



Cirsium pau- 



1,511. — C. defloratus L. 

 ciflorum Lamk. 



(defloratus, sinònim de pauciflórus, com priva- 

 da de flors; Gillet tradueix terne més aviat com 

 un color trencat, csmortuïí, pel de les flors.) 



Perenne, tronc de 2-5 dm., dret, angulós- 

 assolcat, alat, d'ales estretes, lobulades, espi- 

 nuloses, simple o 2-3-furcat, glabre a la part 

 inferior, pubescent o tomentós i llargament nu 

 a la part superior; fulles glabres, vírido-fos- 

 ques per dessobre, glaucescents per dessota, si- 

 nuato-pinnatífides, de lòbuls oberts, distants, 

 ciliat o-espinulosos, 2-3-fids, les caulinars decurrents; calàtides globuloses, 

 grandetes, al principi dretes, després penjants, solitàries, sense fulles florals, 

 llargament pedunculades; periclini pubescent, de bràctees externes molt des- 

 iguals, lanceolato-lineals, dretes, recorregudes pel nervi dorsal, ohtusiúscules , 

 mútiques mucronades, però inermes; flors purpurines, raram. blanques; 

 llim de la corol•la més llarg que el tub, aquenis rossos, lluents, a penes es- 

 triats, xagrinats. 



355 



