PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 405. -Carduus. 



C. medius 



Geografia. — Boscos i pastures de les altes muntanyes : partit d'Olot (Tex.!); la Cerda- 

 nya; Valls d'Eyne i de Lló (Gaut.); Vall d'Aran, cap als Banys de Tredòs (Compn.lj; sota el 

 Por't de Benasc, cap a Artiga de Lln (Zett.), Vall d'Arties, Pla de Beret, Ruda (C. et S.). — 

 Jul.-Ag. 



1.512. — C. medius Gouan. — C. arctioí- 

 des WiUd. 



(com intermediària, no ben determinada; ar- 

 ction, la bardana, fer alguna semblança.) 



Presenta manifesta afinitat amb el C. defio- 

 ratus L. i amb el C. carlinifolius Lamk,, però 

 es diferencia del primer per les bràctees peri- 

 clinals menys desiguals, llargament acumina- 

 des, en punta molt aguda, estreta i carcnada, 

 per les fulles peludes als nervis pel revers, més 

 profundament dividides i freqüentment pinna- 

 tipartides amb divisions més nombroses, molt 

 pròximes fins a recobrir-se pel marge, espinuloses, 3-S-lobades, de lòbuls 

 estesos, amb el terminal 2 veg. més llarg; i es distingeix del C. carlinaejolius 

 pels seus peduncles llargament nusos, per les bràctees períclinals terminades 

 en espina alenada més curta, pel llim de les corol•les més llarg que el tub i 

 pels lòbuls de les fulles no acuminats, ni terminats en espina llarga i forta; 

 i es distingeix dels dos pel seu pcduncle arquejat al terç superior, de lo qual 

 resulta que la calàtide sigui reflexa. 



Geografia. — Prats de les regions alpina i subalpina de la cadena pirenenca : Núria 

 (Salv.!); Cadé (Isern!); Costabona (Bub.); Ribes, la Cerdanya; EsponoUar, Fares, Serinyà, 

 Espinabell, Tour du Mir; Rocabruna; la Junquera; les Guilleries, cap a Montsolí; S. Hilari, 



Espinelbes (Vayr.); Ribera del Sollo (Font); Penyablan- 

 ca, falda de la Maladetta (Zett.); Arties (Csta.); Artiga de 

 Lin i una gran part de la Vall, c. c. (Llen.). — Jul.-Set. 



1.513. — C. nutans L. 



(per les calàtides penjants: nutari, inclinar-se, 

 penjar ^^\) 



Biennal, tronc de 5-10 dm., dret, estriat, 

 enteranyinat, estretament alat, ales estretes, 

 dentades, fortament espinoses, nu i tomentós 

 a l'àpex, generalment ramificat; fulles verdes, 



(1) Les flors fan pendre la llet. 



356 



