FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 405. -Carduus. 



pubescents per dessobre, un poc enteranyinades per dessota, lanceolato- 

 pinnatipartides, de divisions 2-4-íides, espinuloscs, terminades en forta es- 

 pina, les caulinars decurrents; calàtides grans (3-5 cm. diàm.), subglobuloso- 

 deprimides, generalment penjants i solitàries, sense fulles florals, + llar- 

 gament pedunculades, de peduncles tomentosos; periclini enteranyinat, de 

 bràctees externes ovato-triangulars, sense nervi dorsal a la base, doblades 

 pel mig cap a baix, terminades en punta vulnerant, les interioi-s lanceolato- 

 lineals, acuminades, escarioses, purpurines a l'àpex, blanes; flors purpurines, 

 raram. blanques, oloroses; llim de la corol•la quasi igual al tub; aquenis 

 rossos, lluents, longitudinalment estriats. 



Geografia. — Llocs incults i vores de camins: comarca de Bages a S. Vicents de Castellet 

 i Pont de Vilumara; Hospitalet, al peu del Cadí, abundant a les vores del riu Greixa, Ri- 

 bes.— Serra del Cadí (Jover!); Notre Dame du Coral; Molló; Rocabruna; Tragurà, Coll de 

 Bernadell; Camprodon, Puig-Alt, Paní (Vayr.!); Prats de Rei (Puigg.l); Port de Montgarri 

 (Compn.!); les Bordes, Aubert, Viella, Baricauba (Llen.). — Juny-Ag. 



1,514.-0. nigrescens Vill. 



(per les fulles vírido-f osques, de nigrescere, en- 

 fosquir-se.) 



Biennal, tronc de 3-5 dm., dret, estriat, en- 

 teranyinat, alato-espinós i fullós fins a l'àpex; 

 fulles vírido-f osques o tenyides de porpra, dre- 

 tes, pubescents per dessobre, un poc entera- 

 nyinades per dessota, pinnatífides , de incisions 

 ovato-lo bades, espinoses, les caulinars decur- 

 rents en ala estreta, lobulada, espinosa; calà- 

 tides grandetes, subglobuloses, deprimides, dre- 

 tes, solitàries, sobre peduncles alho-tomentosos, 

 sense fulles florals; periclini glabre glabrescent, de bràctees lanceolato- 

 lineals, recorregudes pel nervi dorsal prominent, terminades en punta llarga 

 i fina, no vulnerant, les externes i les del mig arquejades des de la meitat cap 

 a baix, després reflexes; flors rosades, aquenis grisencs, lluents, longitudinal- 

 ment estriats. 



Var. glaber Csta. — Tronc i fulles més espinosos, espines més fortes, in- 

 cisions foliars més estretes, calàtides penjants, bràctees obertes, a la fi re- 

 flexes. 



Subsp. C. Assoi Willk. — Troncs llargament nusos a l'àpex, monocèfals; 

 fulles glabrescents per dessobre, un poc piloses al nervi per dessota, oblongo- 



C. nigrescens 



357 



