PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 405. - Carduus. 



lanceolades, pinnatipartides, les inferiors nombroses, esteses a terra; bràctees 

 externes obertes, les demés recorbades amb la part lliure pmpurascent; flors 

 rosades. 



Geografi.i. — Llocs incults àrids, vores de camins, al Vallès, Penades, Montserrat; Bages; 

 predominant la var. glaber. = Prov. de Lleyda, Tàrrega, Anglesola i Pla d'Urgell (Csta.); 

 frontera de l'Aragó (Losc.i); Llaborsí (Compiï.!); Rocabruna; Tragurà; Camprodon (Vayr.l). 



La subps. Assoi Willk., a Vallcebre i altres llocs del Bergadà. 



1,515. — C. hamulosus Ehrh. — C. spi- 

 niger Jordan. 



(de hàmulus, ham; per les hràciees superiors 

 del periclmi ganxudes i reflexes com un Jiam.) 



Biennal, tronc de 3-5 dm., dret, pubescent, 

 alat, ramificat, de branques dretes; fulles co- 

 riàcies, d'un verd bonic, pubescents per desso- 

 bre, enteranyinades per dessota, pinnatiparti- 

 des, de divisions ciliato-espinoses, de lòbuls di- 

 vergents, terminats per forta espina vulnerant, 

 les caulinars decurrents en ala estreta, lobu- 

 lada, espinosa; calàtides grandetes, ovoides, 

 dretes o un poc inclinades, solitàries, pedunculades; peduncles generalment 

 nusos i tomentosos, periclini un poc enteranyinat, de bràctees lanceolato- 

 lineals, recorregudes als dos terços superiors per un fort nervi dorsal. Ics 

 externes dretes, les del mig obertes des de la meitat, les internes subescarioses, 

 + reflexes a l'àpex; flors d'im purpurí fosc, llim de la corol•la a penes més 

 llarg que el tub; aquenis rossos, lluents, finament xagrinats. 



C. hamulosus 



Geografia. — Llocs incults i vores de camins: Conca de Tremp; la Junquera (Bub.); 

 S. Hipòlit de Voltregà (Senn.;); Vidrà ? (Masf. Mar. in Hb. Cad.); Soreda (Conill); Pir. 

 Orient. (Gr. et G., Rouy). — Juny-Jul. 



358 



