FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 409. -Cen ta urea 



C. amara 



ment la hràctea immediata, brit, irregularment lacerato-frniijat; flors purpitrines, 

 les perifèriques generalment estèrils, radiants; aquenis transovato-oblongs, 

 blanquinosos, pubescents, sense plomall; llombrígol no barbut, floració estival. 

 Raça C. Ruscinonensis Boiss. — Planta elevada, molt ramiíicada; fulles 

 lanceolato-lineals; llargues, amb grans dents a la base; apèndix de les bràc- 



tees periclinals inferiors bru pàl•lid lanceolat, 

 amb franges bastantment regulars, ciliïformes. 



Geografia. — Prats de Gualba; Montseny; S. Hilari; 

 Bages; Ribes, la Cerdanya ei íj/i6í.=Vich (Masf.); Berga 

 (Salv.!); freqüent des de 6 llegües de la costa fins a la 

 regió subalpina (Csta.). 



La raça C. Ruscinonensis Boiss. a Ripoll (Senn.l). 

 — Maig-Oct, 



1,524—0. amara L., subsp. de l'anter. 

 apud Rouy. 



(amarus, amarg, per què ho és la planta.) 



Amb molta afinitat amb l'anterior, se'n dis- 

 tingeix per les fulles aspres, grisenques, lineals 

 o lanceolafo-lineals, les superiors amb 2 petites 

 dents a la base, les florals més curtes que la calàtide; branques primes, llar- 

 gues, esteses o erecto-esteses; calàtides més petites, apèndix bracteal còncau, 

 poc franjat, dret, no aplicat, pàl•lid, freqüentment blanc o d'un bru clar, 

 enter o lacerat, i principalment per la florescència tardana, quasi autuninal. 

 Raça C. dracunculifolia Dufour. — Tr^nc i branques prims, decumbents; 

 fulles estretament lineals, glabres, les inferiors llargament peciolades; calà- 

 tides petites, obcòniques. 



Geografia. — Llocs àrids, vores de camins: Montser- 

 rat, cap a càn Massana, al cjDStat de la carretera de Man- 

 resa. = Llocs zh eixuts, a veg. salats, de la costa i de 

 l'interior (Csta.); a la Cerdanya (Gaut.). 



La raça C. dracunculifolia Duf., ai Prat de Llobre- 

 gat, estany de Rainolà; la Escala. =Salines de Cardona, 

 dels Alfaques; immediacions de S. Carles de la Ràpita; 

 pla del Llobregat, cap a S. Climent (Csta,). — Jul -Oct. 



1,525.-0. Scabiosa L. 



(per alguna semblança amb aquesta espècie, so- 

 bre tot per les flors. V. Scabiosa.) 



C. Scabiosa 



Perenne, rizoma llenyós, amb divisions llar- 

 gues, cundidores; tronc de 3-8 dm., dret, ro- 

 bust, angulós, glabrescent, ramificat a l'àpex; branques pàtulo -erectes, fu- 



47 



369 



