PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G, 409. - Centaurea. 



lles vírido- fosques, glabres o un poc aspres, les inferiors llargament peciola- 

 des, de forma variable fins en un mateix peu, freqüentment pinnatisectes, 

 de segments lanceolats, inciso-dentats o linear-enteres, les superiors assen- 

 tades, amplexicaulcs per dos lòbuls; calàtides grans, globuloses, terminals, 

 solitàries; periclini imbricat, glabre; bràctees vírido-groguenqucs, terminades 

 per un apèndix negre, pestanyes, decurreni pel marge, que deixa al descobert 

 la bràctea immediata; pestanyes quasi iguals, flexuoses, blanquinoses a l'àpex; 

 corol•les purpurines, les perifèriques radiants; aquenis negres, pubescents, 

 lluents; llombrígol barbut, plomall ros, quasi igual a l'aqueni. 



Geografia. — Freqüent per terres cultivades des del 

 Vallès fins a Ribes. — Juny-Oct. 



i;526. — C. Cyanus L. 



(per les flors blaves, %{>(xvoç, ^''; també tenyeix 

 d'un blau no permanent el lli.) 



Sinonímia. — Blauets, angelets, escombrarà; 

 cast. flor del cielo espaíiol, flor celeste de sem- 

 brades, azulejo. 



Anual o biennal, tronc de 3-10 dm., dret, 

 estriat, subtomentós, ramificat, de branques 

 primes, llargues, dretes, fulles blanes, grisen- 

 ques, no decurrents, les inferiors peciolades, pinnatipartides, de divisions li- 

 near-lanceolades, les superiors assentades, lineals, enteres, llargament acumi- 

 nadcs; calàtides petites, ovoides, terminals, solitàries; periclini pubescent, 

 imbricat; bràctees d'un verd pàl•lid, terminades per un apèndix escariós, 

 pestanyes, estret, decurrent pel marge, bru argentí; flors perifèriques blaves, 



radiants, les del disc purpurines; aquenis blan- 

 quinosos, pubescents; llombrígol barbut, plo- 

 mall quasi igual a l'aqueni. 



Geogj-afia.—Onünda. de l'Orient, abunda pels sem- 

 brats de tot el país, des de la cosia fins als Pireneus. — 

 Maig-Jul. 



1,527. — C. montana L. 



(per la estació de la planta; de móns, montis; 

 als boscos de les mmitanyes.) 



Perenne, rizoma llarg que origina estolons 



C. montana 



(1) XuàvcOi; i xuàvot;, el nom d'aquesta planta en Plini, igual a 

 caeru/eus; it. ciano: akm. blaue Kornblume. 



370 



