FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 409. - Centaurea, 



subterranis 'prims, terminats en roseta; tronc de 3-4 dm., dret, araneoso- 

 tomentós, ± alat per la decurrència de les fulles, simple i monocèfal, ra- 

 ram. ramificat i oligocèfal; fulles blanes, ± enteranyinades i tomentoses 

 per les 2 cares, les caulinars decurrents de la una a l'alira, lanceolades, acu- 

 minades, les inferiors ohlongo-lanceolades, atenuades en ample pecíol alat, 

 totes enteres; calàtides bastantment grans, ovoides, terminals, quasi sempre 

 solitàries; periclini imbricat, d'un verd pàl•lid; bràctees terminades per un 

 apèndix escariós, laciniato-pestanyós, negre, decurrent pel marge, que no co- 

 breix totalm.ent la bràctia immediata, de pestanyes planes, tan llargues com 

 l'amplada del disc; corol•les perifèriques grans, radiants, blaves, de lòbuls 

 llargs i estrets, les del disc més petites, purpurines; aquenis grisencs, pu- 

 bescents; llombrígol barbut, plomall blanc ros, de ^/q a Y3 la llargada de 

 l'aqueni: planta polimorfa. 



a typica Rouy, a genuina G. et G. — Fulles caulinals ovato-lanceolades, 

 planes, enteres, vírido-enteranyinades per les 2 cares; tronc monocèfal o bé 

 oligocèfal, bràctees del periclini amb una vora ampla, negra; pestanyes també 

 negres i quasi iguals a l'amplada del marge. 



p semidecurrens Rouy. — Fulles caulinals lanceolades, lineals, breument 

 decurrents, les inferiors enteres o grossament dentades; calàtides petites, 

 marge de l'apèndix bracteal estret, pàl•lid o blanquinós. 



C Lugdunensis Briq. — Fulles caulinars sublineals, breument decurrents, 

 superficialment sinuato-dentades; marge bracteal estret, bru; pestanyes més 

 llargues que l'amplada del marge. 



Y] catalaunica Pau. — Fulles caulinars lanceolades, breument decurrents, 

 les inferiors oblongo-lanceolades, totes enteres, blanquinoses, enteranyinades 

 per les 2 cares; apèndix bracteal ample, negre; pestanyes quasi tan amples 

 com el marge. 



Geografia. — Boscos i llocs pedregoses de les muntanyes: Muntanya immediata a l'esta- 

 ció d'Olesa; Montcau, sobre Ordal; Corbera del Berga- 

 dà, cap a l'Estany; Guilleries; al cim de S. Miquel Sul- 

 terra. = Cabrera, Montseny (Salv.!); de Corbera a Tagast 

 (Csta.); boscos de la regió inferior i subalpina; Monàs, 

 Vidrà, Besora (Vay.); N.' S.' del Far (Cod.!); Torelló 

 (Senn.;); abundant a la ribera de Ruda (Llen., C. et S.). 



La a typica, a Montcau. 



La p semidecurrens, a S, Miquel Sulterra i al Far, 



La Ç Lugdunensis, al Bergadà i Torelló. 



La 1) catalaunica, a Olesa. — Maig-Jul. 



1,528. — C. nigra L. 



(pel color de les bràctees de l'involucre, d'un co- 

 lor fosc negre.) 



Perenne, tronc de 3-8 dm., dret, fort, angu- 



371 



