PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. -109. - Centaurea. 



prjmct, cstriat, grisonc, ± tomcntós, molt ramificat, de branques primes, 

 obertes o ascendents; fulles grisenques, puntejades, les radicals en roseta, 

 bipiïniatipartides, de divisions obertes, lineals, agudes o mucronades, enteres 

 o dentades, les caulinars pivvatífides, d'incisions estretes, revoltades, les su- 

 periors enteres o amb 1-2 parells de petites divisions a la base; calàtidcs 

 ovoido-ohlonoues, petites (5-6 mm. diàm.), terminals, solitàries, formant pel 

 seu conjunt una paiiotxa fluixíi, llaiga, estesa i lamificada; periclini íin poc 

 contret a la base, imbricat; bràctees vírido pàl•lides, estriades terminades per 

 un apèndix petit, triangular, pàl•lid, coronat de 9-13 pestanyes petites, íle- 

 xuoses, tan més llargues que la apical, que és subtrífida; flors purpurines, 

 rosades o blanques, les perifèriques radiants; aquenis grisencs, pubescents; 

 llombrígol no barbut, el doble- llarg del plomall, que és blanc; planta po- 

 limorfa. 



Raça C. polycephala Jord. — Calàtides petites, en panotxa corimhiforme, 

 ampla; punta apical de l'apèndix bracteal subespínescent, més llarga que les 

 pestanyes. 



Geograjía. — Cosies del migdia; S. Joan de l'Herm (Csta.); Tortellà, abund. (Tex.!); Cas- 

 tellfullit; Montagut; Sagaró, Lladó (Vay.); la Sellera (Cod.!); Figueres; Manlleu (Senn.!); 

 Llavorsí, Tírvia, Mostesclado (Font!). 



La raça C. polycephala Jord. — A Tarrassa, al bosc de la Xuriguera, r.; prop de Balaguer, 

 Gerp, Avellanes, Montsec (Csta.). — Jul.-Ag. 



1 ^^Z- 



l'SS^- — C. leucophaea Jord., subsp. de 

 la anterior, ap. Rouy. 



(Xvy/.ó'sy.i'-jç, d'un color gris-cendrós:pels apèndixs 

 involucrals que tenen un color entre blanc i groc 

 pàl•lid.) 



Biennal, tronc de 15-25 cm., dret, estriat, 

 albo-cotonós, molt ramificat; fulles albo-tomen- 

 toses, blanes, pinnatipartides o pinnatisectes, 

 les caulinars de scgmoiis lineals, plans, obtu- 

 siúsculs, un poc revoltads, les superiors enteres 

 o amb poques divisions molt estretes a la base; 

 calàtides mitjanes o petites (6-7 mm. diàm.), 

 terminals, solitàries, en panotxa fluixa, de branques obertes; periclini ovoido- 

 oblong, arrodonit a la base, de bràctees estriades, terminades en un apèndix 

 curt, més ample que alt, ros com les 9-1 1 pestanyes, de les quals la apical és 

 la més curta; flors rosades, raram. blanques, les perifèriques radiants; aquenis 

 3-4 veg, més llargs que el plomall. 



C. leucophaea 



376 



