PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 409. - Centaurea. 



nal; flors rosades; aquenis poc més llargs que el plomall, que és blanc, molt 

 més llargs en l'exemplar que posseïm. 



Geografia. — Roques de S. Pere de Roda (Isern, Vayr. in Ilb. Cad.). — Ag. 



1,542. — C. caerulescens W^illd., subsp. 

 de la C. paniculata L., ap. Rouy. 



(pel color de les flors, de caeruleus, com caeiu- 

 lans que fira a blau.) 



Biennal, tronc de 3-5 dm., dret, angulós 

 pubèrul, ramificat des del mig; branques pàtu- 

 lo-erectes, fulles verdes, aspres, les radicals 

 bipinnatipartides , de divisions obertes, les cau- 

 linars de divisions amplament lineals o linear- 

 lanceolades, planes; calàtides ovoides, arrodoni- 

 des a la base, grandetes (11-13 mm. llarg 

 X 8-10), terminals, solitàries, en panotxa 

 ampla i fluixa; periclini imbricat, glabre; bràctees subestriades, descobertes, 

 terminades per un apèndix bru, triangular, erecto-obert, no decurrent, amb 

 4-5 pestanyes per banda, més llargues que l'amplada de l'apèndix i més curtes 

 que el mugró apical subespinescent; flors purpurines, les perifèriques radiants; 

 aquenis grisencs, 4 veg. més llargs que el plomall. 



C. caerulescens 



C. podospermifolia 



Geografia. — Boscos i terres ernH.s de Tarrassa, la 

 Barata, S. Llorenç del Munt, Montserrat, Bages. ^Cas- 

 telldefels; muntanyes pròximes a Barcelona; Caldes de 

 Montbuy; immediacions de Berga, Montsant (Csta.); 

 Llers, Girona, S. Pere de Roda, Cardona (Bub.); Moya, 

 Calders (Font). — Maig-Jul. 



1,543, — C. podospermifolia Losc. et 

 Pardo. — C. dertosensis Csta. 



(per les fulles de Podospermum laciniatum DC; 

 dertosensis, de Tortosa Dertosa.) 



Perenne, rizoma llenyés, cilíndric, ramificat, 

 estolonífer; tronc nul o de 4-7 cm., fulles gla- 

 bres, verdes per dessobre, albo-lanuginoses per dessota, les basilars llarga- 

 ment peciolades, molt polimorfes, enteres, dentades, lirades o pinnatipartides, 

 divisions separades, enteres o dentades, la terminal molt més gran; fulles 



380 



