PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 409. - Centaurea. 



angulós, aspre-pubescent, un poc glandulós, recorregut per una ala ampla i 

 dentada, ramificat; branques més llargues que el tronc principal, fulles in- 

 feriors peciolades, lirato-pinnatipartides en lacínies denticulato-espinoses, les 

 altr«:s assentades, amplexicaules , lanceolades o bé oblongues, sinuato- o re- 

 motament dentades, + decurrents; calàtides ovoides, subumbilicades, ter- 

 minals, solitàries, acompanyades de 2 fulles florals grans; periclini glabre, 

 bràctees terminades per un apèndix palmato-espinós, compost de 5 espines 

 quasi iguals, groguenques, doblades cap a baix; flors del disc blanques, les 

 perifèriques purpurines, un poc més llargues; aquenis oblongs, blanquinosos, 

 llisos, amb petit plomall vermellós. 



Geografia. — Costes de Tarragona, cap al Port de Salou (Jover!). — Maig-Juny. 



i»549• — C. Calcitrapa L. 



(aquesta paraula no llatina, de calx, calcis, 

 d'on calcitrare, donar guits contra; és com trí- 

 bulus, nom d'un instrument arma de guerra: 

 per les calàtides del periclini vulnerant. Cf. cal- 

 cides i muricatus.) 



Sinonímia. — Floravia, herba espitllera; cast. 

 cardo estrellado, abrojos. 



C. Calcitrapa 



Biennal, arrel gruixuda, tronc de 2-5 dm., 

 dret, estriat, pubescent, ramificat, amb les 

 branques divaricades; fulles blanes, pubescents, les basilars en roseta, grans, 

 pecioladjs, pinnatipartides, divisions linear-lanceolades, dentades o inciso- 

 dentades, apiculades, les fulles caulinars amb divisions més estretes i les 

 superiors enteres, linear-acuminades; calàtides ovoides, mitjanes, solitàries, 

 acompanyades de fulles florals, en ampla panotxa; periclini glabre, imbricat, 

 vírido-groguenc, de bràctees molt coriàcies, llises, contretes sota l'apèndix, 

 que és pinnato-espinós, compost de 5-7 espines grogues, la terminal robusta, 

 acanalada a la base, molt oberta i més llarga que la calàtide, fortament 

 vulnerant, les laterals petites; flors purpurines, raram. blanques, totes iguals; 

 aquenis transovoides, petits, blanquinosos, amb taques brunes, lluents, 

 sense plomall. 



Geògrafa.— Abundant per llocs incults de tot el país, des de la costa fins als Pireneus.— 

 Maig-Setembre. 



384 



