FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 409. -Centaurea. 



1,550. — C. àspera L. 



(per ésser així la planta tota.) 



Sinonímia. — Brassera, a la Sagarra; trama- 

 ladros a l'Aragó. 



Perenne, rizoma prim, ramificat, llarg; tronc 

 de 3-8 dm., dret, angulós, aspre, molt ramifi- 

 cat; branques primes, esteses o difuses; fulles 

 aspres, les inferiors peciolades, lirades o si- 

 nuaio-dentades, les superiors assentades, linear- 

 oblongues, sinuato -dent adés, mucronades, no 

 decurrents; calàtides ovoides, arrodonides a la 

 base, petites, solitàries; periclini glabre o un poc enteranyinat, bràctees 

 pàl•lides, llises, terminades en un apèndix orbicular estès, després reflex, 

 circuit de 3-6 espines groguenques, divergents, un poc vulnerants, l'apical 

 més llarga, iguals a la meitat de la bràctea; flors purpurines, raram, blan- 

 ques, les perifèriques subradiants; aquenis grisencs, glabres, lluents; plomall 

 blanc, de ^/g a "^/^ de l'aqueni. 



Y subinermis DC. — Espines bracteals reduïdes a 3-5 espínules molt pri- 

 mes i curtes, quasi iguals, dretes, aplicades. 



Raça C. pseudosphaerocephala Shuttlen. — Fulles més amples, pinnatí- 

 fides, les caulinars auriculades; calàtides el doble grosses, subglobuloses o 

 subhemisfèriques; periclini imbricat, aquenis més grossos, d'un bru purpurí; 

 florescència més primerenca, quasi vernal. 



C. àspera 



Geografia. — Freqüent per camps i terres incultes des de la costa a la regió subpirenenca. 



La Y subinermis DC, als llocs frescals herbosos del arenals marítims de Salou i Prat de 

 Llobregat. 



La raça C. pseudosphaerocephala Shuttlen, al Tibidabo i al peu del Montjuic, — 

 Maig-Oct. 



38S 



