PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 411 -KENTROPHYLLUM NecK- 



(Centroph., sembla que es torna a la C en lloc de K perquè així és la transcripció llatina (0; 

 •/ivtpov, agulló; «púXXov, fulla, i també hi ha qui ho refereix a les puntes espinoses del 

 plomall,) 



Flors grogues, iguals, hermafrodites, fèrtils; calàtides ovoido-oblongues, 

 grandetes, terminals, solitàries; periclini imbricat, bràctees externes foliàcies, 

 obertes, pinnatilobades, espinoses, semblants a les fulles inferiors, les del 

 mig ovades, amb un apèndix coriaci, lineal, pinnatiíid, espinós; les interiors 

 lineals, pinnatííides, espinoses; aquenis transovoido-tetragonals, grossos, gro- 

 guencs, tacats de negre; plomall ros, de pèls amples, paleïformes, desiguals, 

 els interiors molt més curts, connivents; receptacle amb palletes setàcies; 

 herbes anuals, de tronc de 3-5 dm., dret, puhescent, ramificat a 1 àpex; fu- 

 lles coriàcies, glandulo so- viscoses, molt nervudes, semiamplexicaules, pinna- 

 tífides, de lòbuls lanceolats, espinosos; làtex vern:cllós. 



1,557. — K. lanatum DC. — Carthamus 

 lanatus L. 



(pel tronc pubescent llanut.) 



Sinonímia. — Assota-cristos; cast. càrtamo 

 salvaje o silvestre; /;'. chardon béni des Pari- 

 siens. 



a gracüUma. — Planta de 1-2 dm., molt pe- 

 luda cap a l'àpex, monocèfala, feble, amb tots 

 els orgues més petits. 



K. lanatum 



Geografia. — Paratges inculis i poc cultivats des del 

 litoral fins a la regió subpirenenca. 

 La « gracillima Nob., remesa del Bergadà per Puj. C. 



(i) F.l preceptt hauria de comper.dre a Cen/a.trea, Centranlhus i allres noms botànics. 



388 



