FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 412. — CNICUS Vaill. 



(■/.v^xo»; és en grec el nom d'una espècie de card de flors de color de taronja, caràcter que 

 convé al Carthatnus tinctorius; és el cardosanctus ap. Bubani (').) 



Flors grogues, iguals, les perifèriques uniseriades, estèrils, les del centre 

 hermafro dites, fèrtils; calàtides ovoides, grandetes, terminals, solitàries; 

 periclini imbricat, enteranyinat, de bràctees externes foliàcies, ovato-lanceo- 

 lades, aplicades, més llargues que les flors, les altres ovades, coriàcies, gro- 

 guenques, ± llanudes, terminades per una espina simple, exceptuades les in- 

 ternes que la porten més robusta, més llarga, amb espínules laterals obertes, 

 separades; aquenis cilíndrics, grossos, bruns, lluents, circuits de 20 costelles, 

 terminats per un disc cartilaginós, dentat; llombrígol lateral, gran, mat, 

 pubescent, rodejat d'un marge semblant al disc; plomall caduc, doble o bi- 

 seriat, l'exterior compost de 10 pèls rígids, estesos, subespinescents, implan- 

 tats en el disc, 2 veg. més llargs que els interiors, que són febles, subplo- 

 mosos i connivents; receptacle amb palletes piliíormes; herbes anuals, de 

 tronc de 1-4 dm., dret, angulós, llanut, ramificat; branques divaricades, més 

 llargues que el tronc principal; fulles d'un verd pàl•lid, pubescents, de ra- 

 quis blanc, sortit, les basilars peciolades, oblongues, sinuato-pinnatífides, les 

 caulinars més amples, assentades o breument decurrents. 



1,558. — Cn. benedictus. L.— Carbenia 

 benedicta Adans. 



(Ès el cardosanctus ofïicinalis beneït; Bu- 

 bani diu, de la denominació d'Adanson: barba- 

 rum et supervacuum Carbeni Adans. nonien; el 

 qual sens dubte serà car (duus) ben(edictus.) 



Sinonímia. 

 bendito. 



Card sant; cast. cardo santó o 



Geografia.— M&T ges i vores de camins: Tarrassa, Ma- 

 tadepera, Olesa; a l'Empordà, camps immediats a Palau 

 i al Golf de Roses. = Camps de Calella a Blanes (Salv.l); 

 de Collbató a Esparreguera (Jover); a l'Empordà, comú 

 a Vilarnadal, Avinyonet, remuntant fins a Maià, Se- 

 garé (Vay.); Girona (Bub.); Bages, Castellbell, la Bauma (Font). — Maig-Juny. 



(1) Per a >] = i, pot conferir-se amb crithmum, una umbel•lifera. 



Z^9 



