PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 413. — CRUPINA CaSS 



(Sembla provenir d'un verb holandès, kruipen, que significa arrastrar-se; el pappus o 

 plomall fosc i multifid se sembla a les cames d'un insecte rèptil.) 



Flors purpurines, iguals, les perifèriques estèrils, les centrals hermafro- 

 dites, fèri;ils; tub de la corol•la barbut a l'àpex, calàtides oblongues, ate- 

 nuades a la base, petitetes, terminals, generalment solitàries; periclini imbri- 

 cat, glabre, de bràctees molt desiguals, verdes o purpurines, ovato-acumina- 

 des, amb estries longitudinals, estretament escarioses al marge; aquenis 

 transovoido-oblongs, grossos, negrosos a la base, grecs i pubescents en la 

 resta; llombrígol gran, ovat, quasi recte, terminat per un disc cupuliforme, 

 enter; plomall biseriat, persistent, l'exterior de pèls molt desiguals, rossos, 

 denticulars, l'interior de 10 palles petitetes, lanceolades; receptacle amb pa- 

 lles linear-setàcies: herbes anuals, tronc de 2-5 dm., dret, prim, solcat, gla- 

 bre, ramificat a l'àpex; branques curtes, fines, dretes, nues; fulles pubescent- 

 escabroses, la major part basilars, petites, oblongues, atenuades a la base, 

 inciso-dentades, les altres pinnatisectes, de segments lineals, separats, den- 

 ticulato-eriçats. 



1,559. — Cr. vulgaris. Cass. — Centau- 

 rea Crupina L. 



(és realment espècie comuna.) 



Geografia. — Paraiges pedregosos incults: Al Vallès, 

 S. Llorenç del Munt, S. Pere Sacama, Montserrat; Ba- 

 ges; Copons i altres llocs de la Sagarra. = A l'Urgell 

 (Csta ); Tortosa (Llen 1); Viella, r. r. (C. et S.). - Maig- 

 Juliol. 



390 



