FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 415 — JURINEA CaSS- 



(Dedicada a L. Jurine, professor de medicina a Ginebra, ijSi.) 



Flors purpurines, totes iguals, hermafrodites, fèrtils; calàtides subglobu- 

 loso-acampanades, terminals, solitàries, relativament grans; periclini tomen- 

 toso-enteranyinat, bràctees fluixes, lanceolato-lineals, uninerves, les exteriors 

 arquejades a l'àpex o aplicades, les interiors escarioses, acuminades, un poc 

 violàcies a l'àpex; aquonis obcònico-quadrangulars, bruns, rugoso-papil•losos; 

 plomall blanc, multiseriat, 4-5 veg. més llarg que l'aqueni, de pèls denticu- 

 lars, breument soldats en anell a la base, a la fi caduc; receptacle en palle- 

 tes laciniades: herbes perennes, acaules o subacaules; rizoma llenyós, curt, 

 negre, ramificat; branques de 3-5 cm., albo-tomentoses, terminades per una 

 roseta estèril o florífera; fulles cendroses, puntejades per dessobre, albo-to- 

 mentoses per dessota, pinnatipartides, divisions curtes, oblongues, general- 

 ment oposades, un poc girades pel marge. 



J. humilis 



1.562— J. humilis DC— J. Bocconi 

 Guss. — J. pyrenaica G. et G. 



(per la talla peiita, encara que pulcra espècie; 

 dedicada a Bocconi, dels Pireneus Catalans.) 



Geografia .—Turons margosos de Coll-Blanc, imme- 

 diat a Sta. Coloma de Queralt, a l'altitud d'uns 400 m. 

 legi 28 maii 1907. = Muntanya del Cadí (Isern!); Penya- 

 blanca; Port de Benasc (Zett., Bub.). — Maig.-Ag. 



N. B. La planta de Sta. Coloma és idèntica a la de 

 Sierra Mariola, remesa per Pau. 



393 



