FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 417 — SAUSSUREA DC. 



(Fou dedicada a Horaci Benet de Saussure, celebrat filòsof suís, molt entès en Botànica 



Morí en 1799 a l'edat de 59 anys.) 



Flors vermelles, iguals, hermafrodites, fèrtils; calàtides oblongo- cilíndri- 

 ques, breument pedunculades, en petit corimbe terminal, fluix; periclini 

 imbricat, villoso-sedós, a la fi glabre; bràctees aplicades, fosques, les exter- 

 nes ovades, obtuses, les interiors linear- oblongues; aquenis subcilíndrics, 

 quasi lineals, finament estriats; plomall doble, l'extern persistent, format de 

 pèls setiformes, curts, denticulars, l'interior de pèls plomosos, uniseriats, 

 breument soldats en anell a la base, caduc; receptacle amb palletes lliures 

 o soldades: herbes perennes, de rizoma estolonífer, tronc de 1-2 dm., dret, 

 enteranyinat, a la fi glabre, simple, poc fullós; fulles aracnoideo-tomentoses, 

 després glabrescents, ± tomentoses per dessota, les inferiors hastato-lanceo- 

 lades, amb pecíol alat, les caulinars assentades, lanceolades, breument decur- 

 rents, les superiors lineals, bracteïformes, poc decurrents, més curtes que les 

 calàtides. 



S. alpina 



1.564. —S. alpina DC, var. púmila 

 Pau — S. macrophylla G. et G. — S. Pu 

 jolica Csta. 



(dels Alps^ varietat nana; de fulles grosses, que 

 Costa dedicà a Pujol.) 



Sinonímia. — It. sarretta lanuginosa. 



Geografia. — Rcg\ó alpina dels Pir. Centr., Serra ne- 

 gra, entre Castanesa i la vall de Malibierno, r. (Puj. J.i). 

 - 8ag. 1873. 



39'S 



