FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 419- Carlina. 



d'un groc viu per les 2 cares; flors grogues, aquenis coberts de pèls aplicats 

 d'un groc daurat, plomall i veg. més llarg que l'aqueni, palletes del recep- 

 tacle amb les principals divisions llargament i estreta fusiformes, agudíssimes, 

 bon xic mès llargues que el plomall, sense punts brillants. 



Geografia.— Boscos i llocs inculis de la regió mediterrània: Al Litoral, Vallès, Penedès, 

 Bages, remuntant fins a la regió pirenenca. = Vich c. (Masf.); part inferior d'Aran, Pont- 

 au, Bosost (Llen.}. — Juny-Oct. 



C. vulg;iris 



l'SVO- — C. vulgaris L. 



(és l'espècie més freqüent i coneguda.) 



Sinonímia. — Carlina silvestre. 



Biennal, tronc de 2-5 dm., dret, solcat, 

 glabre, salvant cap a l'àpex que és llanut, 

 molt fullós, comunament ramificat a l'àpex; 

 fulles subcoriàcies, freqüentment conduplica- 

 des, vírido-glabres per dessobre, albo-araneoses 

 o tomentoses per dessota, nervudes, oblongo- 

 lanceolades, semiamplexicaules, sinuato-pinna- 

 tífides, espinoses, amb les espines divaricades; 

 calàtides mitjanes (3-4 cm. diàm.), hemisferi ques, solitàries o en corimbes; 

 periclini araneós, de bràctees externes foliàcies, lanceolato-lineals, espinoses, 

 amb espines vulnerants, més curtes que els radis; bràctees del mig lineals, 

 molt llanudes, circuïdes d'espines ramificades, quasi inermes, les internes 

 estretament lineals, acuminades, enteres, brunes per fora, d'un groc blanqui- 

 nós per dins i per l'àpex, radiants; flors groguenques, aquenis coberts de pèls 

 blancs, aplicats; plomall tan llarg com l'aqueni, palletes del receptacle amb 

 totes les divisions molt estretament fusiformes, agudíssimes, sense punts bri- 

 llants, sobrepassant el plomall. 



Raça C. stricta Rouy. — C. longifolia Rchb. — C. vulgaris p longifolia 

 Csta. — Fulles llargues, lanceolades, planes, enteres, desigualment ciliato- 

 espinuloses, atenuades a la base; bràctees externes del periclini més llargues 

 que els radis, calàtides més grans, plomall i veg. més llarg que l'aqueni. 



Geografia. — Boscos i llocs incults, secs i pedregosos de tot el país. 

 La raça C. stricta Rouy, al Montserrat (Csta,) — J ui, -Set, 



40 r 



