FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 420. — ATRACTYLIS L. 



(Teophrasius en parla i es té per Centrophyllum lanaium; Crocodilina de Bubani, derivant- 

 ho ja d'una denominació de Vaillant, qui fa referència a alguna semblança dè l'involu- 

 cre amb les ungles del crocodil ('),) 



Flors purpurines, hermafrodites, fèrtils, les perifèriques estèrils; calàti- 

 des ovoides o acampanades, mitjanes, solitàries o en corimbe fluix:; peri- 

 clini 2-seriat, bràctees externes foliàcies, involucrals, pinnatífido-espinoses, 

 les internes escarioses, enteres, amb espina o mugró terminal, no radiants 

 ni colorades; aquenis cilíndrico-oblongs, coberts d'una densa capa de pèls 

 aplicats, pàtulo-ascendents a l'àpex, formant una corona tan o més llarga 

 que l'aqueni; plomall caduc, 1-2-seriat, pèls plomosos a l'àpex, soldats en 

 anell a la base; receptacle pla, amb llargues palletes multífides, concrescents 

 en tub a la base: herbes anuals o perennes, de fulles alternes, assentades, ± 

 espinoses. 



'Plantes perennes, de rizoma gruixut, fulles coriàcies, pinnatífides, es- 

 pinoses; bràctees externes del periclini semblants a les fulles, plomall 

 uniseriat, bru, poc més llarg que l'aqueni . 1,572. A. humiliS- 

 Plantes anuals, d'arrel prima, fulles blanes, enteres, ciliato-espinuloses; 

 bràctees externes del periclini pinnatipartides, amb espines alenades, 

 plomall 2-seriat, blanc, pèls interiors 2-3 veg. més llargs que l'aqueni, 



1,573. A. canceUata. 



1,572.— A. humilis L. 



(per la seva talla, quasi tocant a terra.) 



Perenne, de rizoma gruixut, llenyés; tronc 

 de 1-3 dm., dret, estriat, glabre o un poc to- 

 mentós, simple, monocèfal, molt fullós, acom- 

 panyat de troncs estèrils més curts; fulles co- 

 riàcies, lanceolato -lineals, pinnatífido-espinoses, 

 nervudes, assentades, glabres; calàtides acampa- 

 nades, grandetes, solitàries; periclini glabre, 

 amb les bràctees externes foliàcies, semblants 

 a les fulles per la forma, magnitud i espines, 

 les del mig transovades, arrodonides a l'àpex, terminades per una espina, les 



(1) àxpay.TuX'í; tradueixen alguns lèxics atrtl, de a.ZQIV.-.f^C,, fus, filosa, que es feien del tronc (Vaillant, Mem. 

 Ac. Se.., 1718), essent així seria cona Vevonymu!:, dit en/r. fu'sain; no sembla estrany que hagués suggerit aqu«8l» idea 

 de la filosa el toment Uanós qut porta la planta. 



A, humilis 



40.3 



