FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 427. — HYOSERIS JUSS. 



(jíptí; és la xicoira o Ileluga; uq 'Joq, ei porc o truja, per l'oIor, diuen fètida, 

 abominable, de la planta (').) 



Flors grogues, calàtides subcilíndriques, mitjanes o petites, solitàries a 

 l'extremitat de peduncles radicals; periclini glabre, i-seriat, de bràctees lan- 

 ceolades que abracen els aquenis perifèrics, acompanyades de bràctees més 

 petites a la base, en calicle; aquenis biformcs, els perifèrics subcilíndrics, 

 amb plomall de ceiTes curtes, desiguals, els del centre compresso-alats, amb 

 plomall format de pèls exteriors prims i d'altres interiors més amples, ate- 

 nuats en punta escabroso-denticular; receptacle nu: herbes perennes o 

 anuals, de troncs escapiformes, fulles en roseta radical, runcinades o pinna-^ 

 tipartides. 



Plantes perennes, de rizoma gruixut, peduncles de 1-3 dm., ascen- 

 dents, poc inflats a ràf)ex; bràctees del periclini esteses en es- 

 tel a la maturitat hS'^Z• H. radiata L. 



Plantes anuals, d'arrel prima, peduncles de 1-5 cm., estesos, molt in- 

 flats a l'àpex; bràctees del periclini aplicades a la maturitat, 



1,584. H. scabra. 



1,583.-11. radiata L. 



(radiat us, segurament per les hràdees esteses en 

 forma d'estel a la maturitat.) 



Perenne, rizoma gruixut, que produeix ca- 

 mes de 1-3 dm., drets o ascendents, glabres, 

 monocèfales, íistuloses, però quasi no inflades 

 a l'àpex; fulles glabres o un poc híspides so- 

 bre el raquis, sinuato-pinnatipartides, de divi- 

 sions subrombals, anguloses, iguals; calàtides 

 mitjanes, de 30-100 flors; periclini de 9-18 bràc- 

 tees, 3 veg. més llargues que el calicle, esteses 

 a la maturitat; aquenis d^l centre pestanyosos al marge. 



(1) Tenim arnoseris, seríola, efc, i per altra part hypochotri^, i pel que toci a la accepció despecíiva tenim: caní, 

 eavallar, etc. 



413 



