PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 433. -León todon. 



natipartides; calàtides dretes abans de l'antesi, peduncles llargs, fistiilosos, 

 Í7iflais a l'àpex, anib petites escames; periclini pubescent, aquenis bruns, ate- 

 nuats pels caps, rugosos transversalment, tots amb plomall i-seriat, plomós, 

 d'un blanc brut, fràgil, igual al fruit, pèls dilatats, escabrosos a la base. 



a genuimis Wk. — Troncs glabèrrims, periclini pubescent. 



p pratensis Koch. — Peduncles i periclini coberts de pèls negres. 



Y alpimis G. G. — Tronc simple, monocèfal; periclini eriçat de pèls negres. 



Geografia. — Comú als prats de Ribes, predominant la a genuinus Wk. = Surroca 

 (Csta.); sota del Port de Benasc (Zett.). 



La íJ praíensis Koch i la y alpinus G. G., a Núria. = La /?r<3/e/2Sí5 també a la Pinya, Baga 

 d'Espunya, pr. d'Olot (Vay.). — Jul.-Set. 



1,595. —L. hispànicum Merat. 



(de Espanya, pàtria d'origen.) 



Rizoma conoide, bru, vertical, que produeix 

 un o més troncs drets o ascendents, de 5-25 

 centímetres, simples i monocèfals o bifurcats 

 i bicèfals, que freqüentment porten 2-3 fu- 

 lles, sense les basilars, eriçat de pèls setosos 

 blancs, simples o 2 -3 -fur ca ts; fulles rígides, 

 lanceolades, atenuades en pecíol, sinuato-den- 

 tades o pinnatífides, raram. enteres, molt as- 

 pres; calàtides prou grans, acampanades, por- 

 tades per peduncles íistulosos inflats a l'àpex, 

 adorna ts de petites escames obertes; bràctees periclinals externes híspides, 

 les internes escarioses al marge; aquenis fusiformes, bruns, més curts que el 



plomall, que és hi-, miiUiseriat, de pèls tois 

 plomosos, no dilatats a la base. 



Geografia. — Terrenys margoso-àrids de la Catalunya 

 occidental: Serra de Canyelles, pr. de Lleyda, 31 rnaii 

 1 89 1 legi. 



N. B. La planta catalana és idèntica a la de Aran- 

 juez, segons exemplars rebuts del Dr. Pau. 



L. h'spànicum 



L. Villarsü 



1,596. 



ViU. 



L. Villarsü Lois. — L. hirtum 



(de Villars; hirtus imïica (com Mspidusj d'una 

 manera general, les espines.) 



424 



