PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 437.— SCORZONERA L. 



(Per alguns scor!{a nera, escorça negra (de l'arrel); per altres del nom català escorço 

 (cast. vibora), com a remei, per la forma de l'arrel tal vegada (').) 



Flors grogues, calàtides cilíndriques, grandetes, terminals, solitàries; pe- 

 riclini multiseriat, imbricat, de bràctees desiguals, aplicades; aquenis subci- 

 líndrics, sense bec, però feblement atenuats a l'àpex, estriats, assentats; plo- 

 mall plomós, de barbes entrecreuades i pèls desiguals, els més llargs nusos 

 a l'àpex; receptacle nu, alveolat; herbes perennes, de fulles lanceolades o 

 lineals, generalment enteres. 



Aquenis piloso-sedosos, pèls del plomall curtament nusos a l'àpex, 

 bràctees periclinals acuminades, albo-escarioses al marge; fulles li- 

 neals, molt estretes, 3-5-nervts 1,604. Sc. hirsuta. 



I Aquenis glabres, plomall amb 5 pèls més llargs i llargament nusos a 

 l'àpex 2. 



'Aquenis tuberculosos, quasi espinosos; tronc ramificat, policèfal, raram, 

 monocèfal; fulles coriàcies, les caulinars lanceolato-lineals, semiam- 

 plexicaules 1,605. ^c. hispànica. 



Aquenis llisos, tronc simple, monocèfal 3. 



Bràctees externes del periclini en nombre de 1-3, més estretes, sub- 

 arestoses, iguals o més llargues que les internes; tronc nu o monò- 

 íil, ple; fulles totes lineals (amples de 1-4 mm.), 



1,606. Sc. aristata. 



Bràctees externes del periclini més curtes que les internes, tronc íistu- 

 lós, comunament 2-3-poliíil•le 4. 



(Tronc generalment mono-, tri- fil•le; fulles basilars lanceolato-acumina- 

 des, 5-7-nerves; aquenis aproximad. de i cm. 1,607. ^C. humilis. 

 j Tronc polifil•le, fulles totes estretament lineals, i 3-nerves; aquenis apro- 

 ( ximadament de 2 cm 1,608. Sc. macrocephala. 



(1) Notis que cast. escuer^o és galàpat: aquí serà bo recordar aquella llei que amb poques e.xcepcions s'enuncia 

 dient que tota planta usada com aliment posseeix unes qualitats molt inactives, ja que si llur acció fos enèrgica, seria 

 la pi. impròpia per a aliment. La Sc, hispànica es \i per alimentícia i medicinal a la vegada. 



