PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 437. -Scorzonera. 



perifèrics, tuberculoso -espinosos seguint les estries; plomall blanquinós, amb 

 5 pèls llargs i llargament nusos a l'àpex; planta polimorfa. 



P glastifolia Wallr. — Fulles linear-lanceoladcs, planes, entcríssimes o (len- 

 ticulars. 



Y crispàtula Boiss. — Fulles ovato-lanceolades, llargament acuminades, 

 amb el marge eriçat, denticular i ondulat. 



(Jeograjia.— Llocs montuoso-pedregoso àrids: la p glastifolia Wallr., al Vallès, Bages, 

 la Sagarra. = Cardona, Berga, Vich, Pla d'Urgell fins a Vilaller (Csta.); Bac del Fau (Vay.); 

 .Molins, Llers (Senn). 



La Y crispàlula Boiss., al Montserrat, S. Pere Sacama, sobre Olesa; Plana d'Ancosa, prop 

 de S. Magí. — Maig-Jul. 



1,606. — Sc. aristata Ram. 



(per les bràciees externes una mica arestoscs 

 com aresta.) 



Rizoma gruixut, escamós a l'àpex; tronc de 

 2-4 dm., dret, ple, no fistulós, finament es- 

 triat, lleugerament tomentós, simple, monocè- 

 fal, nu o monòfil•le; fulles totes lineals, 3-5-ner- 

 ves, dretes, agudes, totes hasilars una cauli- 

 nar; calàtide gran, periclini ± cotonós a la 

 base, de bràctees desiguals, de les quals 1-3 

 externes més estretes, llargues, subarestoses, 

 iguals més llargues que les internes que són 



lanceolades, obtuses; aquenis estriats, els exceriors tuberculosos, els interiors 



xagrifiais, tots més curts que el plomall. 



Sc. aristata 



Geografia. — Pastures dels Pireneus orient, i cen- 

 trals: Prats de la Perxa (Gaut.); Port de la Picada (Lap., 

 Bub.); entre Bassivé i Castanesa ^(Timb.); Canejan, r, 

 (Fontan ex C. etS.). — Juny-Jul. 



1,607. — Sc. húmilis L. 



(per la talla relativament petita de la planta.) 



Rizoma gruixut, vertical, negrós, escamós a 

 l'àpex; tronc de 2-4 dm., dret, fistulós, simple, 

 monocèfal, raram. 2-3-furcat, glabre o amb 

 alguns flocs llanosos, blancs, caducs a l'àpex; 



434 



