FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 439. -Tragopógon. 



Biennal, arrel cònica, tronc de 5-10 dm., dret, robust, glabre, estriat, 

 simple o ramificat, fuUós; fulles dilatato -ample xicaules, linear-lanceolades, 

 llargament atenuato-acuminades, ± ondulades; calàtides molt grans, pedun- 

 cles grossos i molt inflats, periclini generalment de 8 bràctees lanceolato-li- 

 neals, molt més llargues que les flors, que són d'un violat fosc; aquenis albo- 

 gioguencs, els exteriors fortament tuberculosos, els interiors qtiasi llisos, tots 

 atenuats en bec igual o més llarg que ells. 



Geografia. — Prats i llocs herbosos ; Figueres, a la falda oriental del Castell. = Llers 

 (Senn.I); Seu d'Urgell, Cadí, Solsona, Berga, Organyà (Bub.); Montseny, Tosses (Vay.); 

 en algunes localitats dels Piren. orient. (Gaut.); a la Vall d'Aran, les Bordes, Bosost, Artiga 

 de Lin fins a Viella (Llen.l). — Maig-Jul. 



1,613. — Tr. crocifolius L. 



(les fulles són semblants a les de la safranera: 

 crocus.) 



Anual o biennal, tronc de 3-8 dm., dret, 

 estriat, glabre o cotonós a la base, simple o 

 ramificat; fulles 'estretament lineals', les cauli- 

 nars un poc dilatades a la base i semiamplexi- 

 caules, glabres o subtomentoses a la base; ca- 

 làtides grandetes, peduncles a penes inflats a 

 l'àpex, periclini de 5-8 bràctees dretes durant 

 l'antesi, més llargues que les flors, aquestes són 

 grogues al centre i d'tm violat vermellós a la 

 perifèria; aquenis exteriors fusiformes, atenuats en bec inflat sota el plomall, 

 els interiors molt tuberculosos, bec més curt que l'aqueni i que el plomall. 



Geografia. — Boscos i paratges herbosos : Montserrat, S. Llorenç del Munt, Montseny, 

 S. Hilari; al Vallès, Bages, però sempre escàs. = Vich, Montsant, Tàrrega, Lleyda, ribera del 

 Ribagorzana fins a Sopeira (Csta.); al Miracle (Marcetl); Empordà; Olot; les Guilleries; 

 muntanyes del Mont i del Fau; Ribes (Vay.). — Maig-Juny. 



439 



