PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 442. -Lactuca. 



'Aquenis grisencs, de marge agut, híspids a l'àpex; fulles dretes, la 

 major part amb el llim vertical, pinnatífides o pinnatilobades, 



1,628. L. Scariola. 



I Aquenis negres, de marge engruixit, llisos i a veg. hispíduls a l'àpex; 

 fulles esteses, amb el llim generalment horitzontal, indivises o si- 

 nuoses 1,629. ^• virosa. 



'Orelletes de les fulles arrodonides, aquenis negres, oblongo-lanceolats, 

 llargs (7 mm.); flors blanquinoses o violades, 



1,630. L. perennis. 

 Orelletes de les fulles sagitades, agudes; aquenis bruns, transovats, curts 

 (4 mm.); flors blaves 1,631. L. tenérrima. 



L. viminca 



1,623. —L. vimínea Presl. 



(vimineus, com salignus, que vindrà després, 

 fan referència al brancatge gràcil i flexible, a 

 la manera dels vimets — vímina — i salzes (sa- 

 li ces.) 



Biennal, tronc de 5-10 dm., dret, molt ra- 

 mificat, de branques erectes, blanquinoses, sim- 

 ples o poc dividides; fulles basilars pinnati- 

 Pariides, de divisions primes, enteres o den- 

 tades, les caulinars lÍ7ieals, enteres, decurrents, 

 essent la decurrència llarga i estreta; calàtides 

 nombroses, axil•lars i terminals, solitàries, ge- 

 minades o ternades, curtament pediculades, en raïms formant ampla pa- 

 notxa; periclini oblong i a la fi contret a l'àpex; flors d'un groc pàl•lid, 

 violàcies per fora, en nombre de 4 a cada calat ide, la 7neitat més llargues 

 que el periclini; aquenis negres, insensiblement atenuats en bec un poc més 

 llarg que el fruit; plomall blanc, més curt que el bec i l'aqueni. 



Y Grenieri Rouy. — L. ramosissima G. et G. — Branques curtes, molt 

 aproximades, subespinescents, divaricades; decurrència de les fulles molt 

 ciuta, d'u] verd negrós; calàtides de 5 flors, bec dels aquenis quasi igual 

 al fruit. 



Geo^ra/ía.— Terrenys àrids i pedregoses : Al liioral, Vallès, Bages, gran part de la Sa- 

 garra.=Cardona, Montseny, Vich (Csta); Castellfollit de la Roca (Tex.I); Ribes; la Cerda- 

 nya (Vay.); Empordà (Senn); Roses; Vall d'Aran (Bub.); les Bordes, Aubert, Viella(Lien.). 



La Y Grenieri Rouy, a Tossa; Besalú (Vay.). — Jul.-Oct, 



448 



