FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



L. chondrilliflóra 



G. 442, - Lactuca. 



1,624 -~L. chondrilliflóra Bor., raça 

 de l'anterior ap. Rouy. 



(les flors recorden les de la chondrilla màstec.) 



Es diferencia essencialment de l'anterior per 

 les fulles basilars molt més grans (fins a 20 cm. 

 llarg X 14 d'ample), sinuato-bipinnatipartides, 

 en lacínies lineals; tronc fistulós, amb les bran- 

 ques obertes o divaricades; calàtides de 5 flors, 

 d'un groc viu per les dues cares, una veg. més 

 Llargues que el periclini; aquenis de uns 5 mm., 

 més del doble llargs que el bec, que té 2 mm. 

 i a veg. és quasi nul. 



Geografia. — La Sellera, camí d'Osor, r. (Cod. 1); Vall d'Aran, prop de Viella (Csta.); 



regió inferior, Cierp, Les, Bosost (C. et S.). — Ag.-Set. 



1,625. — ^• niuralis Fr. 



(com murorum, significa de les parets mura- 

 lles, que ve a ésser la seva estació a les roques 

 i murs.) 



Anual, tronc de 5-10 dm., dret, estriat, gla- 

 bre, fistulós, ramificat: fulles primes, glauques 

 pel revers, lirato-pinnatipartides, amb les divi- 

 sions amples, anguloses, dentades, la terminal 

 més gran, les basilars atenuades en pecíol, les 

 caulinars contretes en pecíol alat, amplexicau- 

 lo auriculat; calàtides petites, nombroses, llar- 

 gament pedunculades, en ampla panotxa ter- 

 minal; periclini de 5 bràctees iguals, lineals, 

 obtuses, uniseriades, acompanyades d'un petit 

 calicle; flors grogues, aquenis nigro-bruns, de 

 bec blanc, la meitat més curt. 



Geografia. — Boscos, roques i llocs ombrívols de les 

 muntanyes: Montserrat, a l'Ubach, a la Portella: S Llo- 

 renç del Munt, a Sta. Inés; Montseny; S. Hilari; Ribes. 

 = La Cerdanya (Vay.); la Sellera (Cod. I); Vall d'Aran, 

 Les, Bosost, Artiga de Lin, riberes de Viella (Llen.i); 

 Arties, Tredòs (C. et S.). — Maig-Oct. 



L. tnuralis 



16,26. — L. 

 Salisb. 



saligna L. — L. salicifolia 



57 



449 



