PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 4-^2. -Lactuca. 



(de salix, sàlicis, de la naturalesa del salze; com vimíneus, del vímet; les 

 fulles són estretes, semblants a les del salze.) 



Biennal, tronc de 5-10 dm., dret, prim, llis, subestriat, blanquinós, 

 simple poc ramificat; fulles estretes, llises al marge i a veg. espinuloses al 

 raquis, les basilars pinnattfides, de lòbuls lanceolato-lineals, les caulinars 

 lineals, enteríssimes , acuminades, a^npiexicaules per 2 orelletes, estretes, 7nolt 

 agudes; calàtides petites, subsèssils, poc nombroses, fasciculades, disposades al 

 llarg del tronc en raïm espiciforme; flors grogues, periclini de hràctees desiguals, 

 imbricat; aquenis grisencs, fusiformes, quasi el doble més llargs que el hec. 



Geografia. — Vores dels camins en llocs secs i pedre- 

 goses: Freqüent al Vallès i pari de la Sagarra. = Prats 

 de Rei (Puigg.I); Calaf; Pla d'Urgell, Plana de Vich 

 (Csta ); Empordà; Girona, Olot (Vay.); Piren. Orient ; 

 Conflent (Bub.). — Jul.-Oct. 



1,627. — L. saliva L. 



(que es cultiva pels horts.) 



Sinonímia. 

 (común). 



Ensiam, lletuga; cast. lechuga 



L•. sativa 



Anual, tronc de 6-12 dm., dret, glabre, llis, 

 ramificat, molt fullós; fulles comunament trans- 

 ovades, ondulades, dentades, verdes, blanes, fre- 

 qüentment espinuloses al raquis, amplexicaulo-auriculades; orelletes arrodo- 

 nides, calàtides petites, pediculades, nombroses, en raïms al llarg de les 

 branques formant una ampla panotxa coritnbiforme, fullosa i bracteolada; 



periclini de hràctees desiguals, imbricat; flors 

 grogues, aquenis grisencs, de marge estret, un 

 poc híspid a l'àpex; bec blanc, poc més llarg 

 que l'aqueni. 



Geografia. — Cultivades algunes varietats db espon- 

 tànies a les hortes. — Juny-Set. 



1,628. —L. Scariola L•. — L•. silvestris 

 Lamk. 



(l'escarola silvestre, un diminutiu com serio- 

 la '''.) 



L. scariola 



(1) prickly, tradueix l'angUs (espinesM). 



