FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. G. 445. Sonchus. 



1,635.-8. oleràceus L. 



(participa de les qualitats de la col verdura: 

 olus, óleris.) 



Sinonímia. — Llacsó, Uetsó; cast. cerra ja, Ic- 

 checilla; fr. lait-d'àne, liarge, palais-de-lièvre; 

 angl. sow thistle; alem. Hasenkohl (agrada 

 molt a llebres i conills). 



Anual, arrel fusiforme, tronc de 3-8 dm., 

 dret, fistulós, ramificat, llis o subglandulós a 

 l'àpex; fulles blanes, glauques per dessota, r««- 

 cinato-pinnatipartides , amb el raquis freqüent- 

 ment denticular i la divisió terminal triangular, més gran, les basilars amb 

 pecíol amplament alat, les caulinars ample xicaule-auricula des, amb les ore- 

 Uetes esteses i acuminades; calàtides en corimbe terminal umbel•liforme, 

 periclini glabre i a veg. cotonós a la base, de bràctees lanceolato-lineals; 

 aquenis oblongo-transovats, bruns, fortament arrugats transversalment. 



S. oleràceus 



Geografia. — Comú per les hortes i terres cultivades de tot el país. 

 l'any. 



Floreix quasi tot 



1,636. — S. tenérrimus L. 



(delicat, com la lactuca així denominada; olam- 

 my dels anglesos.) 



Sinonímia. — Llacsó de paret o menut; cast. 

 cerraja tierna o menuda. 



Biennal, tronc de 2-4 dm,, dret, estriat, fis- 

 tulós, glabre, molt ramificat, freqüentment des 

 de la base; fulles blanes, pinnatisectes , amb el 

 raquis llis, de segments oposats, estrets, sepa- 

 rats, iguals, a veg. rombals i peciolulats, les 

 caulinars amb pecíol sagitato-amplexicaule, 

 d'orelletes lanceolato-acuminades; calàtides en cima corimbiforme, oligocèfa- 

 la; pedimcles llargs, freqüentment cotonosos a l'àpex; bràctees del periclini 

 glabres, aquenis oblongs, bruns, finament estriats, molt poc arrugats trans- 

 versalment. 



Geograjia.— Comú per muralles, roques i marges de les zones mitja i inferior.—Floreix 

 quasi tot l'any. 



58 



457 



