FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 451— BARCKHAUSIA MOENCH. 



(O Borkhausia, del nom d'un botànic alemany: Moritz Borkhausen; altres diuen d'un 

 químic d'Utrecht, f en 1723. A. de Plantes lítils d'Alemanya, 1790.) 



Flors grogues, calàtides cilíndriques, mitjanes o grans, en corimbe ter- 

 minal; periclini generalment caliculat, rarament imbricat; aquenis subuni- 

 formes, cilíndrics, estriats, no alats, tots o almenys els centrals terminats 

 en bec; plomall blanc, multiseriat; receptacle setós: herbes anuals o biennals, 

 rarament perennes, de tronc íïstulós, fulles ± dividides, les caulinars gene- 

 ralment amplexicaules. 



Plantes perennes, tronc quasi nu, mono-, oligocèfal, calàtides grans, 

 periclini regularment imbricat, aquenis insensiblement atenuats de 

 la base a l'àpex, en bec curt i gruixut . 1,648. B. àlbida. 

 ^Plantes anuals o biennals, tronc ± fullós, ordinàriament policèfal; ca- 

 làtides mitjanes, periclini caliculat, aquenis tots almenys els cen- 

 trals terminats en bec llarg i prim 2. 



["Aquenis perifèrics amb bec més curt que ells, els centrals amb bec 

 I més llarg que l'aqueni; calàtides penjants abans de l'antesi, planta 



\ molt fètida ij649. B. fètida. 



(Aquenis tots amb bec igual, filiforme 3. 



Bràctjes del periclini obtuses, albo-escarioses al marge, pubescents; 

 plomall molt més llarg que el periclini, bec filiforme, més llarg que 



l'aqueni 1,650. B. taraxicifolia. 



** ^ Bràctees del periclini agudes, herbàcies, híspides; plomall poc o gens 

 més llarg que el periclini, bec engruixit a l'àpex, més curt que 

 l'aqueni i>65i. B. setosa. 



àlbida Cass. — Crepis àlbi- 



(els aquenis són blanquinosos.) 



1,648. -B 

 da Vill. 



Perenne, rizoma gros, bru, escariós; tronc 

 de 1-3 dm., dret, estriat, pubescent -glàndules, 

 simple 2-^-furcat, quasi afil•le; fulles basilars 

 en roseta, oblongo-lanceolades, enteres, denta- 

 des o nmcinato-pinnatífides, ± glanduloses, 

 les caulinars 1-3 lanceolades o lineals, enteres; 

 calàtides grans, solitàries a l'extremitat del 



467 



