FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 451. -Barkhausi^. 



estriat, glabrescent, poc fullós, ramificat; fulles subescabroso-híspides, run- 

 cinato-pinnatipartides, les basilars peciolades, les caulinars amplexicaulo-au- 

 riculades, molt dividides a la base; calàtides nombroses, dretes abans de 

 l'antesi; pedmicles ni hradeolats ni inflats a l'àpex, però amb una fulleta 

 bracteïforme lineal a la base; periclini caliculat, bràctees tomentoso-pubes- 

 cents i a veg. subglanduloses, lineals, obtuses, alho-escarioses al marge, les 

 del calicle molt més curtes, ovades, fluixes; flors grogues, les de la circum- 

 ferència purpurines per fora; estigmes bruns, aquenis tots amb bec filiforme 

 més llarg que el fruit, plomall molt més llarg que el periclini: planta molt 

 polimorf a. 



Raça B. recógnita DC. — Crepis recógnita Hall. — Planta de menor talla, 

 troncs nombrosos, prims, ajaguts o ascendents, quasi afil•les; calàtides més 

 petites, en corimbe clar i difús. 



Geografia. — Prats, camps i llocs herbosos d'una gran pari del país : Al litoral, Vallès, 

 Penedès, Bages; Ribes; Empordà. 



La raça B. recógnita, a les mateixes localitats i freqüentment amb el tipus. — Maig-Juny. 



1,651. 



sa Hall. 



B. setosa DC — Crepis seto- 



(eriçada tota ella, peluda; cf. verbera setosa, 

 pell de cabra ''^; com cerra, pèl de porc.) 



Anual, tronc de 2-4 dm., dret, anguloso- 

 estriat, subsetós, fullós, ramificat; fulles d'un 

 verd alegre, primes, un poc setoses al raquis, 

 oblongo-lajíceolades, les inferiors peciolade=, 

 dentades o pinnatífides, les superiors ample- 

 xicaulo-auriculades, lanceolades, agudes, ente- 

 res o ± dividides a la base; calàtides nom- 

 broses, dretes abans de l'antesi; peduncles ni 

 hradeolats ni inflats, però híspids, amb fulleta bracteïforme ovato-acuminada, 

 setosa a la base; periclini caliculat, bràctees lineals, agudes, herbàcies, híspi- 

 des, les del calicle la meitat més curtes, molt obertes; aquenis groguencs, 

 fusiformes, hispíduls; bec engruixit a l'àpex, un poc més curt que l'aqueni. 

 p híspida Rouy. — 5. híspida Rdeb. — Planta de major talla (3-7 dm.), 

 quasi enterament híspida. 



B. cetosa 



Geografia. — Abundant als camps cultivats de Vich, Torelló, Ripoll, S. Hipòlit de Vol- 

 tregà; Tibidabo, a la Teula (Senn.l in Hb. Cad.). — Jul.-Ag. 



(1) Pròpiament la xurriacada o assots donats amb una corretja de pellde cabra. Cf. Q.ui no vol creure la bona 

 mare ha de creure la pell de cabra; cast. quien no cree en buena madre, creera en mala madrasira. 



469 



