FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 





Cr. pygmaea 



G. 452. - Crépis. 



1,655. — Cr. pygmaea L. — Omalocline 

 pygmaea Rchb. vel Omocline '''. 



{és nana, cf. púmila. Cf. Canipanula pyg- 

 maea [Bor vago laxi flora.) ò[xaXóç, cf. 6;j.óç, si- 

 milis; com Xeíoç (levis) llis, aposat a Saoóç Així 

 tenim Homalocarpus {Anemone), Homalohus 

 (Astragalus), Homalocenchrus (Oryza), Homo- 

 gyne, Homaloneiiia {Calla: filament, igual), Ho- 

 malanthus {Euforh.) — Calamintha Clinopodium 

 — Pterotheca — Leersia — {traduït per càpsula, 

 fruit) afí de Crepis (Trichocrepis) , Uracline 

 (Milium). 



Perenne, rizoma cundidor, primet, ramificat; troncs de 5-15 cm., ascen- 

 dents, ramificats des de la base, glabres o pubescents, fulles llargament pe- 

 ciolades, pecíol embeinador, fulles ovades, freqüentment suhcordiformes, en- 

 teres, denticulars o les inferiors sublirades, glabres o ± pubescent-tomen- 

 toses, especialment pel revers, cendroses i a veg. vermelloses; calàtides grans, 

 cilindroide-ac ampanades , solitàries, terminals; peduncles llargs, un poc esca- 

 mosos o bracteolats; periclini imbricat, glabre o pubescent, tomentós; bràc- 

 tees ovato-lanceolades, agudes; flors perifèriques purpurines per fora; aquc- 

 nis ferruginosos a la maturitat, de 20 estncs, més curts que el plomall blanc; 



receptacle amb alvèols semilunars, nusos. 



Geografia. — Roques i pedruscam de les altes mun- 

 tanyes: Adous del Bastareny, al peu del Cadí; altures 

 de Núria. — Morens, Coma de Vaca, Eyne (Vay.); Ca- 

 rençà, Castanesa, Pena Monlanesa, Port de la Picada, 

 Bielsa (Bub.); S. Victoriano; Sierra Negra (Puj. J.. ex 

 Vay.); Castantsa, Port de la Picada (Zeit., Csia.); Pu- 

 mero (Llen.!'»; Port de !a Bonaigua (Timb.); Vall de 

 Juela(C. et S ). -Jul -Ag. 



1,656. —Cr. succisifolia Tausch.- Cr. 

 hieracioídes Willd. 



{per les fulles semblants a les de la Scabiosa 



succisa {cf. V. praemorsa Tausch., com mos- 



cr. succisifolia scgadtt , roscgada *^'; Regles Internac, § 4, 



XIII — la vocal entre les dites arrels — gi'cga 



o llatina, vocal d'enllaç, serà en llatí i, en grec, 0: menthifolia, salviifolia, i 



no menthaefolia, salviaefolia; caricaeformis de Carica, al costat de caricifor- 



mis, de carex, càricis, perquè V etimologia ho exigeix.) 



(ij Omalotheca = Gnaphalium supinum 

 (2) Cf. Scorpiui us subvillosa. 



theca o tliece; la transcripció deuria ésser Homalo ■ 



473 



