FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 453. - Soyeria. 



1,660. — S. lampsanoídes Monn.— Gre- 

 pis lampsanoídes Froel. 



{de làmpsana làpsivia, lapsanium), arhoraca 

 {espècie de col); cf. Icgumcn: Idpsaiia viver e, 

 viure amb misèria, Xatxtjíavir] [cf. Xà)(aviov, Xà)(avov) 

 sinapis {la mostassa.) 



Rizoma truncat, tronc de 3-6 dm., dret, es- 

 triat, fistulós, puhcsccnt, ramificat a l'àpex, 

 molt fullós; fulles blanes, les basilars lirades, 

 generalment destruïdes a la florescència, les 

 caulinars inferiors també lirades, de pecíol 

 anipL•ment amplexicaiUe i lòbul terminal gran, 

 ovato-cordiforme, dentat o denticular. Ics fulles superiors ovades, lanceola- 

 des, acuminades, amplexicaulo-auriculades; calàtides grans, en corimbe dret 

 o un poc obert; periclini i part superior dels peduncles híspido-glandulosos; 

 bràctees lanceolades, llargament acuminades, d'un verd fosc; flors d'un groc 

 viu, aquenis bruns, de 20 estries, quasi iguals al plomall, que és blanc. 



Geografia. — Boscos i pastures de la cadena pirenenca: Costabona, Jasa de l'Ullal (Vay.); 

 Carençà (Compy.); Vall de Llo; Coll de Puigmòrens (Gaut.); Vallferrera, a la Rebuira 

 (Font); Vall d'Aran (Isern!); sota el Port de la Picada, des d'Artiga de Lin (Zelt,); Vall d'Ar- 

 ties, Salardú, Port de la FVcche (C. el S.)- — Jul -Ag. 



477 



