FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 454.-Hieraciuin. 



bles de les unes a les altres, de manera que no sempre és posible afirmar a quina de les 

 dues espècies pertany la planta. No obstant, Rouy inclou la primera en la subsecció Cerin- 

 thea, que comprèn plantes ± ginmòpodes o no llanudes a la base, i la segona en la subsecció 

 Lanifera, que està integrada per espècies marcadament eriòpodes o llanudes a la base. Pel 

 que diu al Pir. or. català, bé podria haver-se pres per H. cerinihoides alguna de les moltes 

 formes comunes de \'H. Gouanii Arv.-T. 



1,676. — H. heteradenum Arv.-T. et 

 Cad. 



{del grec stepoç, altre, i àSïjV, glàndula, per tenir 

 -pèls glandulosos de dues menes distribuïts de 

 diversa manera.) 



Planta fil•lòpoda i eriòfora, amb la tija de 

 8-15 crn., dreta, escapiforme o amb una, rara- 

 ment amb dues fulles ± bracteïformes, mono- 

 cèfala o amb dues calàtides, glabrescent a la 

 part inferior, pubescent-glandulosa a la supe- 

 rior; fulles quasi totes en rosetó basilar, glau- 

 ques, primes, oblongues o el•líptiques, atenua- 

 des en pecíol ample, generalment curt i pelut, circuïdes de pèls glandidosos 

 ± abundants, glabres o glandulosos en ambdues cares, les caulinars ovato- 

 acuminades, amplexicaules, ordinàriament bracteïformes; calàtides mitjanes, 

 peduncles i periclini amb pèls estrellats i glandulosos, bràctees lanceolato- 

 linears, acuminades, subescarioses al marge, lígules pestanyoses, estils grocs, 

 aquenis d'un negre vermellós. 



Geografia. — Pastures seques del Pireneu pròximes a la zona alpina: Rasos de Peguera, 

 al Pic de l'Estela i Coll de Jou. = Rasos de Peguera, a la Roca de l'Huró (Sen! in Herb. 

 Cad.). -Jul.-Ag. 



1,677. —H. Mougeotii Froel. — H. vo- 

 gesiacum Moug. 



(dedicada per Fròlich, en una monografia dels 

 Hieracium que restà inèdita, a Jean B. Mougeot, 

 metge de Bruyères, als Vosgues.) 



Planta fil•lòpoda, poc peluda, glaucescent, 

 tija de 2-5 dm., dreta o ílexuosa, prima, amb 

 2-4 fulles, oligocèfala; fulles primes, glabres per 

 sobre, peludes al marge, raquis i pecíol, ente- 

 res o dentades, les basilars el•líptiques o lan- 

 ceolades, agudes o obtusitíscules, atenuades en 



489 



