FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 455- — ANDRYALA L. 



(Alguns suposen aquest mot derivat de àv^jp, home, i íIt^, error, per ésser algunes ^«í?yya/a 

 espècies difícils de distingir i fàcils de confondre.) 



Flors grogues o ataronjades, reunides en calàtides subgloboses, en corimbe, 

 amb el periclini subbiseriat; aquenis petits, cilíndrics, atenuats a la base í 

 truncats a l'àpex, amb deu dents i deu costelles, plomaU format de pèls 

 plumosos inferiorment, simplement denticulats a l'àpex i més llargs que el 

 fruit; receptacle nu, amb alvèols pentagonals, circuits d'un marge curtíssim, 

 membranós, lacerat, que porta cerres tan o més llargues que els aquenis! 

 Herbes anuals o perennes amb toment de pèls estrellats, i amb les fulles 

 alternes, enteres o ± dividides. 



Plantes perennes, blanquinoses, corimbe fluix, periclini tomentós, no 

 glandulós, fulles inferiors oblongues, peciolades, les superiors lanceo- 

 lades, enteres 1^688. A. ragusina. 



'Plantes anuals, cendroses, corimbe dens, periclini tomentós i ± glan- 

 dulós 2 



Xígules grogues, peduncles tomentoso-glandulosos, corimbe gran, fulles 

 smuato-dentades, les caulinars arrodonides o atenuades a la base, 

 però sèssils o semiamplexicaules, plantes de 3-6 dm. 



1,689. A. integrifolia. 



|Lígules ataronjades, peduncles tomentosos, corimbe petit, fulles enterís- 

 simes o superficialment sinuades, les caulinars rotundato-cordiformes 

 a la base, plantes de 1-2 dm 1,690. A. arenaria. 



1,688.— A. 

 Pourr. 



ragusina L. — A. lyrata 



A. Ragusina 



(ragusina, de Ragusa, ciutat de l'Adriàtic, on 

 no sembla viure aquesta espècie; els autors que 

 consideren nomen ineptum aquest de Linné, 

 admeten l'específic de Pourr et, que és, després 

 d'aquell, el més antic, i fa referència a la forma 

 de les fulles inferiors.) 



Perenne, amb el rizoma descendent, llarg, 

 negrós, ramificat i terminat en rosetons de fulles 

 i tiges floríferes de 3-4 dm., dretes, cobertes 



497 



