FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G, 456.-Scolymus. 



1,692. Sc. hispànicus L. 



[per viure en terres hispàniques.) 



Planta biennal o perenne, amb la tija de 

 2-8 dm., dreta, blanquinosa, pubescent o gla- 

 brescent, amb ales interrompudes, desigualment 

 dentato-espinoses, no cartilaginoses, ramificada, 

 branques esteses, fulles lanceolades, sinuato- 

 pinnatífides, de lòbuls dentato-espinosos, i ner- 

 vis i espines blancs, sense marge cartilaginós, les 

 caulinars decurrents; calàtides terminals i axil- 

 lars, en raïm ramificat, reforçades per tres fulles 

 bracteals dentato-espinoses, amb el periclini for- 

 mat de bràctees lanceolato-linears, totes agudes, cuspidades, lígules eriçades 

 a la base de pèls blancs, anteres grogues, plomall format per tre'i quatre 

 cerres fràgils. 



Sc. hispànicus 



Geografia. — Litoral de Barcelona, Montcada, Cerdanyola, fins a Terrassa. = Cardona, 

 Targa, Lleida i Pla d'Urgell (Csta.); Pir. Or., a Coll-liiure (Bub.), platja d'Argelés a Cervera 

 (Gaut.). — Jul.-Set. 



1,693. Sc. grandiflórus Desf, subsp. 

 de l'anterior sec. Rouy. 



{per les calàtides grans, aquí donant a flor el 

 sentit vulgar.) 



Planta perenne, amb la tija de 2-4 dm., 

 dreta, pubescent, amb ales no interrompudes, 

 llevat a la base, sinuades i dentato-espinoses, 

 sempre simple, terminada per 2-5 calàtides 

 sèssils, reforçades per tres (la terminal per 

 sis), bràctees coriàcies, lanceolato-acuminades, 

 fortament espinoses a la base; fulles oblongo- 

 lanceolades, pinnati partides, de divisions ovato- 

 lanceolades, irregularment dentato-espinoses, les caulinars decurrents; bràc- 

 tees del periclini lanceolato-linears, les exteriors obtuses, les interiors agudes, 

 lígules eriçades de pèls blancs a la base, anteres grogues, plomall coroni- 

 forme, amb 2-3 cerres dilatades a la base. 



Geogyafia.-Cosies seques del Pir. Or.: Coll-lliure (G. et G., Bub., Gaut.), Banyuls (Xa- 

 lart ex G. et G., Coste). — Juny. 



Sc. grandiflórus 



501 



