PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Família 67. — AMBROSIACIES LiNK. 



(Del gènere Ambrosia.) 



Plantes monoiques, de flors groguenques o verdoses, les masculines en 

 calàtides multiflores, amb el periclini uniseriat, corol•la regular, gamopètala 

 i amb cinc dents, cinc estams d'anteres lliures, no apendiculades a la base, 

 estil filiforme i ovari avortat; les flors femenines solitàries o geminades, volta- 

 des d'un invòlucre gamofil•le per la concrescència de les bràctees, sense corol•la 

 ni estams, estil amb dues branques estigmàtiques filiformes, ovari adherent, 

 unilocular; fruit en aqueni, tancat en l' invòlucre endurit, espinós, terminat 

 per dos becs lliures o soldats, i sense plomall. Herbes anuals, de fulles simples, 

 alternes, o les inferiors oposades, sense estipules. 



Í Fulles dentato-lobades o enteres, aquenis *'' de 10-25 nim., disperms, 

 eriçats d'espines ganxudes i terminats per dos becs distints 

 457. Xanthium. 

 Í Fulles pinnatipartides, aquenis monosperms, de 4 mm., circuits cap al 

 mig d'un verticil de quatre a sis espines i terminats en un bec bífid. 

 458. Ambrosia. 



Gènere 457- -XANTHIUM L. 



(Del grec ;aveòç, groc, per haver utilitzat els fruits d'alguna espècie per a tenyir 



de ros els cabells (2)). 



Flors verdoses, calàtides globuloses, bràctees del periclini lliures, recep- 

 tacle amb palletes, calàtides femenines biflores, corol•la filiforme, tubulosa; 

 fruits bastant grans, eriçats d'espines ganxudes, biloculars, amb les cel•les 

 monospermes, i terminats per dos becs distints; fulles dentato-lobades o 

 enteres. 



/Tiges amb Uargues espines tripartides a la base de les fulles, aquestes 

 \ cuneato-lanceolades, les superiors enteres i les restants amb 3-5 

 ^ j lòbuls, nívco-tomentoses per sota, verdes, amb cl raquis blanc per 

 sobre, becs del fruit poc aparents .... 1,694. X. spinosum. 

 ! Tiges inermes, fulles dentato-lobades, ovades, verdes o grisenques en 

 ambdues cares, becs del fruit molt aparents 2. 



(1) Tant aquí com ea les descripcions que segueixen, l'autor, en dir aquenis i fruits espinosos, es refereix « l'in- 

 volucre que els tanca (P. Q..). 



(Jl f Fructus ante c3llectus quam perfecte siccescat, dein Je tusus et fictili vase reconditus, (lavos facit capillos...* 

 [Bauhin, Historia planí., p. 57a (1651).] 



502 



