FLORA DE CATALUNYA 



Ambrosiàcies. 



G. 457.-Xanthium. 



'Fruit ovoide, de 12-15 mm., verdós, pubescent, nu a l'àpex, becs cònics, 

 rectes, divergents o connivents, fulles ovato-triangulars, subcordi- 

 formes, amb 3-5 lòbuls anguloso-dentats . 1,695. ^• Strumarium. 



I Fruit el•lipsoide, de 20-25 mm., ros, pelut, totalment cobert d'espines, 

 becs rectes o ganxuts, fulles ovato-cuneïformes 3. 



Fruit pelut, no glandulós, cobert d'espines primes, tan llargues com 

 la seva amplada, rectes fins al ganxo terminal, becs rectes, híspids, 

 separats 1,696. X. itàlicum. 



I Fruit piloso-glandulós, cobert d'espines robustes, més curtes que la 

 seva amplada, recorbades des de la meitat, becs corbs i ganxuts, 

 glabres 1,697. X. macrocarpum. 



1,694. ^• spinosum L. 



{per les espines que hi ha gairebé sempre a la 

 base de les fulles.) 



Sinonímia. — Cadells, Uagastes, enganxado- 

 nes, i, com a altres compostes espinoses, abriülls, 

 escardots bords, floravia, etc; cast. cadillaos, 

 cachurrera. 



Tija de 3-6 dm., dreta, solcada, pubescent, 

 ramificada des de la base, i tenint, al peu de 

 cada fulla, a manera d'estipules, una dues 

 llargues espines groguenques i tripartides; fulles 

 peciolades, blanes, albo-tomentoses per sota, d'un verd obscur, amb els nervis 

 blancs per sobre, cuneïformes a la base, les superiors enteres i les altres 

 amb 3-5 lòbuls, el terminal llargament lanceolato-acuminat; calàtides sèssils, 

 les masculines aglomerades a l'àpex de la tija i de les branques, les feme- 

 nines solitàries, opositifòlies; fruit petit (10-15 mm. de llarg), el'lipsoide- 

 oblong, a la fi reflex, pubescent, eriçat d'espines grogues, primes, rectes, gan- 

 xudes a l'àpex, més curtes que la seva amplada i terminat per dos becs poc 

 aparents, alenats, drets, desiguals. 



P canescens Csta. — Fulles més petites, estretíssimes, cano-tomentoses en 

 ambdues cares, lòbul del mig Uarguíssim. 



Geografia. — Paratges secs i pedregoses, runes i terres incultes de tot el país, des de la 

 costa al Pireneu. La var. canescens prop de Badalona, a les vores del Besòs (Csta.). — 

 jul.-Set. 



503 



