PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ràmnies. 



G. 154. - Rhamnus. 



aplicades a les roques, alternes, inermes; fulles caduques, ovades o bé 

 ovato-lanceolades, breument peciolades, enteres o superficialment fistonades, 

 d'un verd fosc, amb 5-7 nervis laterals poc marcats, paral•lels i lleugerament 

 arquejats; estipules linears, més llargues que el peciol, caduques; flors dioiques, 

 fasciculades a la base de les branques joves; pedicels una veg. més llargs 

 que el calze, lòbuls calicinals, triangular-lanceolats, més llargs que el tub; 

 pètals linears, escotats, blanquinosos o nuls; estil 3-partit, drupa subglobu- 

 losa, solc dorsal de les llevors obert. 



Geo^ra/ía. — Escletees de roques calices de les muntanyes: abundant a la regió alta del 

 Bergadà, com Tagast, Rasos de Peguera, Coll de Jou i Puigliansada; Núria; Montsant. = 

 Vall d'Eyne (Bub., Gaut.); Vall d'Aràn (Isern!), Penyablanca i Maiadetta (Zett.); Port de 

 Viella (Lap.); les Bordes, Castanesa (Comprí.),— Maig, fr, Ag. 



581. — Rh. alpina L. 



(per la seva habitació pròpia de llocs elevats.) 



Sinonimia. — Vern bord, figuera borda, arbre 

 dels fies; cast. carrasquillo. 



Arbust de 1-3 m., dret, ramificat, de bran- 

 ques alternes, ascendents, inermes; fulles ca- 

 duques, ovades o suborbiculars, primes, obtuses, 

 atenuades o subcordiformes a la base, serrula- 

 des, d'un verd bonic per l'anvers i més pàl•lides 

 pel revers, amb 8-12 nervis laterals ben mar- 

 cats, paral•lels, rectes, sensiblement encorbats 

 a l'àpex; estipules linears, ciliato-glanduloses, un poc més llargues que el 

 peciol; flors dioiques, en fascicles pauciflors; pedicels més llargs que el calze; 

 lòbuls del calze triangulars, iguals al tub; pètals oblongs, escotats, més curts 

 que el calze; estil 2-3-partit, drupes petites, solc dorsal de les llevors obert. 



G«o^ra/{íï.— Boscos i roques de les muntanyes; al Bergadà, quasi tocant al Santuari de 

 Corbera. = Prop dels Tossals (Puj. C.!); muntanyes de la Molina, Porxo del Sitjar, la Cer- 

 danya, Queralps, N.* S.' del Mont, Sta. Margarida, Puigsacalm, S. Antoni de Camprodon, 

 Talaxà, Prats de Molló (Vay.); vall de Llo (Loret); la Presta et alibi (Gaut.); vall de Benas- 

 que (Zett.); Artiga de Viella, Montgarri (Llen.l).— Maig, fr. Ag. 



I6 



