PUBLICACIONS DK L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere i6i. — ANAGYRIS L- 



(Del grec àvdéyopiç, iviyjpcn; y òvóyupoç, noms d'aquesl arbust pudent, d'una felor proverbial: 

 de àvà, cap amunt, i yupóç, corbat, pel bec de la llegum encorbat cap a dalt.) 



Flors grogues, l'estàndard amb una ampla taca negra, en raïms late- 

 rals, curts, multiflors, fulloses a la base; calze persistent, acampanat, 5-den- 

 tat, vírido-negrós; estàndard obcordiforme, la meitat més curt que la carena 

 i les ales, estams lliures, estil filiforme, estigma capitat, llegum penjant, 

 atenuada a la base, estipitada, bequeruda, bonyeguda, de marges ondulats 

 de 10-15 X 2 cm., llevors 3-8, grosses, reniformes, comprimides, semblants 

 a mongetes, violades; arbust 1-3 m., pudent, de tronc dret o ascendent, ra- 

 mificat, amb les branques joves blanquinoses, pubescents; fulles caduques, 

 peciolades, trifoliolades, de folíols sentats, enters, el•líptics, glabres, vírido- 

 blanquinosos. 



Anagyris foetida 



589. — A. foetida L. 



(llatí foetidus, pudent, per la seva mala olor.) 



Sinonímia. — Mongeta borda, mongeta d'ar- 

 bre, garrofer bord o pudent; cast. àrbol o lefío 

 hediondo, collar dorado, de pastores o de 

 bruja, hierba del embarazo, chocho del diablo. 



Geografia. — CoscoUs i costes àrides: cap a S. Boi 

 i Gavà (Jover); voltants de Berga (Grau), d'on sembla 

 que ha desaparegut; Cardona (Riva); Olot (Bolós); 

 Montsec, Lleida (Maluquer, S.!); de Pals a Torruella 

 de Montgrí (Vay.). — Hivern. 



30 



