FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 1 66. - Sarothamnus. 



Geografia. — Boscos i terrenys silicio-pissarrosos de les muntanyes: Montseny, comarca 

 de la Selva, S. Hilari i tota la formació granítica de les Guilleríes; Ribes, Queralbs; Terras- 

 sa, r. r. = Requesens, prop de Figueres (Bourg.); Argelaguer (Vay.).—Hivern-Prim. 



Ge- 



Sarothamnus catalaunicus 



596— S. catalaunicus Webb. 

 nista catalaunica Rouy. 



(de Catalaunia, Catalunya, per la seva habitació.) 



Arbust de 1-3 m., dret, ramificat, de bran- 

 ques estriades, que no es tomen negres per 

 la dessecació; fulles totes yfoliolades, pecio- 

 lades, de folíols trasovato-cuneïformes; flors 

 grans, solitàries, en raïms foliosos, terminals, 

 clars; calze pubescent-sedós, estàndard poc esco- 

 tat, carena recta, estil glabre, caragolat en cercle, 

 no dilatat a l'àpex; llegum de 30-45 mm., un 

 poc falciforme, apenes pilosa per les sutures, 

 glabra i lluent per les cares, negra; 8-12 llevors negres, brillants. 



Geografia. — Boscos i costes de la regió mediterrània: Turó de Montcada, Vallvidrera, 

 Horta, Montalegre, Empalme, Tordera, Blanes, Lloret, Tossa. = Badalona, Santa Coloma, 

 Horta, S. Jeroni i baixant pel Besòs fins a la costa (Csta.); S. Feliu de Guíxols, Requesens, 

 Sta. Coloma de Farnès, Montseny (Bub.); Requesens (Sen.); diverses localitats del Pir. Or. 

 (Rouy. Gaut.). — Abr -Maig. 



597. — S. purgans Gr. et G. — Genista 

 purgans L. 



(per haver -se usat les fulles i fruits com a pur- 

 gants.) 



Sinonímia. 

 calabón. 



Bàlac; cast. retamón, piomo, 



Petit arbust de 3-6 dm., molt ramificat, de 

 branques dretes, estriades, rígides, subjuncif ar- 

 mes, quasi àfils; fulles totes sentades, unifolio- 

 lades, però les inferiors fasciculades per 3, 

 semblant trifoliolades; oblongo-linears, pubes- 

 cents pel revers, sense estipules, molt caduques; 

 flors mitjanes, solitàries, d'olor de vainilla, en raïm curt i nuu, calze 

 pubescent, estàndard ovat; llegum de 20-25 mm., peluda, comprimida, 

 cendrosa, a la fi negra, oligosperma; llevors brunes, brillants. 



Geografia. — Muntanyes i costes pissarroso-graníliques: Agudes del Montseny; Collctde 

 Toses; Núria. = De Matagalls a S. Segimón, la Cerdanya, Set-Cases, Tragurà, Costabona, 

 Massanet de la Selva, Requesens, Rocabruna (Vay.); Vall d'Aràn i Serra la Llena (Csta,); 

 Montgarri (Bub.); Güerri i S. Joan de Toràn (Llen.!). — Juny-Jul. 



37 



