FLORA DE CATALUNYA 



Ràmnies. 



G. 1 54. - Rhamnus. 



575. — Rh. lycioídes L. 



Rhamnus lycioides 



dites, fasciculades, estil 2- 



(pcr la seva semblança amb el Lycium, la cam- 

 bronera.) 



Sinonímia. — Arç negre, espí negre, escur- 

 noy; cast. espino negro o roquero. 



Petit arbust espinós de 6-12 dm., dret, 

 ramificat, amb les branques obertes, negroses; 

 fulles fasciculades, linears, obtuses, atenuades 

 en peciol, enteres, glabres; estipules petites, 

 molt caduques; flors quasi sempre hermafro- 

 -fid, drupes madures negres, globuloses. 



Geografia. — Llocs àrids i pedregoses de la regió mediterrània; al litoral des de Gavà i 

 Castelldefels fins a Tarragona 1 Salou; cordillera superior del Vallès a Terrassa, la Puda 

 i Montserrat. = Segarra i Urgell (Csta.). — Juny. 



Rhamnus cathàrtica 



576. — Rh. cathàrtica L. 



(greco-llatí cathàrticus, que vol dir purgant, 

 per la propietat medicinal dels seus Jruits.) 



Sinonimta. — Espina cervina; cast. espino 

 cerval, espina cervina. 



Arbust de 2-3 m., de branques oposades, 

 obertes, terminades per una sola espina, ne- 

 groses, glabres, però les joves pubescents; fulles 

 ovades o el•líptiques, amples de 2-3 cm., opo- 

 sades en les branques joves i fasciculades 

 en les antigues, denticulades, amb 3-4 nervis 

 laterals convergents; peciol igual a la meitat del llim i 2-3 veg. més llarg 

 que les estipules; pedicels iiliformes, una veg. més llargs que el calze; flors 

 dioiques, densament fasciculades; lòbuls del calze ovato-Ianceolats, iguals al 

 tub; 3-nerves, reflexes; pètals linears, més curts que el calze; estams més 

 llargs que els pètals; drupa verdosa i a la fi negra, tetrasperma; solc de les 

 Uevors tancat, amb vora cartilaginosa únicament als extrems. 



P pubescens "Wk. — Revers de les fulles, peciol i pedimcles pu- 

 bescents. 



Geografia. — Boscos i torrenteres, sense que sigui comú: S. Llorenç del Munt, r.; Bagà, 

 prop de l'Adou del Bastareny. = Cardona (Csta.); a Marlés, Serrateix, Sallent i Bagà 

 (Puj. C. i); Vich (Puigg.!, Masf. I); Castelló de Balaguer (Comprí. \); Ribes, Queralbs, la 



n 



