FLORA DE CATALUNYA 



Família 34. — RAMNIES R. Br. 



(Del gènere Rhamniis.) 



Flors hermafrodites o dioiques, regulars, vírido-grogiienques, petites, 

 5, rar. 4-meres, en fascicles o en raïms axil•lars; lòbuls del calze caducs, 

 d'estivació valvar, pètals petits o nuls, més curts que el calze, insertats 

 amb els estams en un disc concrescent amb el tub del calze; estams 

 opositipètals, anteres generalment introrses, amb 4 sacs pol•línics longitudi- 

 nalment dehiscents, estils lliures o + soldats, fruit drupa o carcérulus: ar- 

 bustes molt ramiíicats, de fulles alternes o bé oposades, enteres o denticu- 

 lades, amb estipules linears o espinoses. 



Calze de tub rotaci, fès en 5 lòbuls, 5 pèta-ls envolts (caragolats cap 

 endins), ovari adherent, llevors sense solc dorsal ni escotadura ter- 

 minal 2. 



j Calze de tub urceolat, fès en 4-5 lòbuls, 4-5 pètals plans, escotats o 

 nuls, ovari lliure, llevors amb solc dorsal o una escotadura ter- 

 minal 3. 



(Fruit carcérulus simulant una sàmara orbicular . . 153. Paliurus. 

 (Fruit drupa oblonga, penjant 152. Zízyphus. 



Flors 4-meres, rarament el calze 5-mer i allavors la corol•la nul•la, es- 

 tils lliures, llevors amb un solc dorsal, arbustes dioics, 



154. Rhamnus. 



Flors 5-meres, estils soldats, llevors amb una escotadura terminal, 

 arbustes de flors hermafrodites 155. Fràngula. 



Gènere 152. — ZÍZYPHUS TOURN. 



(Greco-Ilatí ÇíÇucpov, \\a.l\ jiijuba, el jinjol; probable alteració del nom oriental asafifa o de 

 l'aràbic ^i^oiif.) 



Flors hermafrodites, regulars, pentàmeres, petites, groguenques, en un 

 glomèrul axil•lar, breument pedunculat, lòbuls del calze ovats, grocs, pètals 

 blancs, petits, espatulats, caragolats cap dintre, anteres grogues, ovari en- 

 fonzat en el disc, fruit drupa ovato-oblonga, penjant, vermella a la matu- 

 ritat i comestible: arbre de tronc dret, ramificat, branques flexuoses, al 

 principi verdes i a la fi rubro-cendroses; de fulles alternes, disti ques, ovato- 



