PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 169. -Cytisus. 



611. — C. Gàllicus Kern. — C. capitàtus 

 Jacq. auct. hisp. 



(de Gallia, per la seva habitació a França; 

 capitàtus, per la seva inflorescència en capítols 

 terminals.) 



Arbust de 2-5 dm., ajagut, freqüentment 

 radicaiit, ramificat, de branques ascendents, 

 fulloses, eriçades de pèls oberts, igual que les 

 fulles, pedicels i calzes; fulles peciolades, amb 

 els pecíols oblongs o trasovats, sense estipules, 

 que es tomen negres per la dessecació; flors 

 grans, 2-5, en capítols terminals, subsèssils; calze llarg, tubulós, de llavis 

 divergents, el superior amb 2 dents separades; estàndard oblong, escotat, 

 tacat de bru; llegum comprimida, poc encorbada, peluda, de 25-35 mm., 

 polisperma, que es toma negra per la dessecació. 



Geografia. — Erms i boscos calissos: Falda de S. Llorenç del Munt, S. Pere Sacama, 

 prop d'Olesa; Gualba, al peu del Montseny; Fumanya del Bergadà; Ribes. = Berga, Ripoll, 

 Olot, Piatraver et alibi (Csta. siib C. supinus L., però que Wk. creu que correspon al C. gàl- 

 licus).— Ma\g-Ju\. 



Cytisus gàUicus 



612. — C. Laburnum L. 



(nom d'una planta en Plini, de significació 

 obscura.) 



Sinonimia. — Cast. codeso de los Alpes, 

 ébano falso de Europa. 



Arbre de 3-6 m., glabre, llis; fulles llarga- 

 ment peciolades, alternes a les branques joves 

 i fasciculades a les velles, de foliols el•líptico- 

 oblongs, mucronats, glabres per l'envers i 

 coberts de pèls aplicats pel revers, sense esti- 

 pules; flors grans, en llargs raïms axil•lars, 

 penjants; calze acampanat, pubescent, de llavis desiguals; estàndard glabre, 

 llegum de 4-6 cm., piloso-sedosa, a la fi glabrescent, amb la sutura superior 

 engniixida, carenada, 3-7-sperma. 



Geografia. —Cultivada. = A veg. espontània en terrenys calissos (Csta.); cap a Berga 

 (Graells); Celrà, Montagut, Olot (Vay.).— Maig-Jul, 



Cytisus Laburnum 



48 



