FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i6q. -Cylisus. 



613. — C. patens L. — C. heterochrous 

 Webb. 



(patens, en el sentit d'ample, -probablement per 

 les ales esteses de la corol•la; heterochrous, 

 de sTspoç, distint, i xpóoç, color, segurament pel 

 groc pàllid de la flor, diferent de les taques de 

 l'esquena de l'estàndard.) 



Arbust de 5-7 dm., dret, estriat, pubèrul, 

 ramificat, amb les branques dretes, verdes, 

 fulloses; fulles peciolades, amb els folíols tra- 

 sovato-oblongs, mucrónats, glabrescents per 

 sobre i amb petits pè^s aphcats per sota, sense estipules; flors axil•lars, en 

 fascicles de 2-4, grans, sostingudes per pedicels més llargs que el calze, 

 bracteolats; calze turbinato-acampanulat, pubescent, bilabiat; llavis iguals o 

 més llargs que el tub, el superior 2-partit, l'inferior ■^-fid; estàndard trasovato- 

 escotai, més llarg que la carena, obtusa; llegum rombo-oblonga, apiculada, 

 atenuada a la base, glabèrrima, amb 2-3 llevors lenticulars, llises, aril gran. 



Geografia. — Boscos calissos àrids: Prop de S. Guim, a la Segarra; costes de Coll d'Al- 

 forja, cap a Cornudella. = Montserrat, cap a can Massana (Marcet!); Montseny (Salv.); vol- 

 tants d'Olot (Pourr.); S. Joan les Fonts, pla de Tapioles (Tex. ex Colm.); Montsant 

 (Webb.); des de Serra la Llena (Gonz.!) fins a l'Espluga de Francolí; cap a Morera i Po- 

 bleda; Coll de Monrelà, Escala de Arnés, Carrelares ei a libi (Csia.); Horta, cap al Barranc 

 del Salt, Tarragona (Font!). — Abr.-Jul. 



Cytisus patens 



614. — C. triflórus L'Hér. 



(per les flors freqüentment ternades. 



Arbust de 1-2 m., tronc dret, que es torna 

 negre per la dessecació, fullós, ramificat, de 

 branques esteses, assolcades, pubescents a 

 l'àpex; fulles peciolades, de folíols el•líptics 

 o trasovats, peluts, mucrónats, el del mig 

 més gran que els laterals; estipules nul•les, 

 flors solitàries, geminades o ternades a l'axil•la 

 de les fulles superiors; pedicels filiformes, peluts, 

 més llargs que el calze, que és pelut, acampanat, 

 de llavis quasi iguals, el superior bidentat; estàndard trasovat, glabre, estriat 

 i maculat de bru a la base, més curt que la carena, que és falciformc, curta- 

 ment bequeruda; llegum de 30-35 X 5 mm., coberta de pèls rossos, aplicats, 

 a la fi glabrescents, que es toma negra a la maturitat; llavors groguenques. 



49 



