FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 170. — ARGYROLÓBIUM ECKL. ET Zeyh. 



(Del grec apyupot;, plata, y Xo(3ó<;, tabella o llegum; pel toment sedós plalejal del fruit.) 



Flors grogues, en capítols terminals, pauciflors, sostingudes per pedic.els 

 curts, bracteolats; calze piloso-sedós, bilabiat, llavi superior 2-partit, l'infe- 

 rior 3-dentat; estàndard orbicular, piloso-sedós, més llarg que la carena, 

 que és encorbada, de bec curt i glabra; estams monadelfes, estil alenat, 

 encorbat a l'àpex; estigma oblic, llegum linear-oblonga, comprimida, de 

 25-35 mm., molt exserta, dreta o curva, piloso-sedosa; llevors lenticulars, 

 poc nombroses, sense aril; arbustes de 1-3 dm., de tronc prostrato-ascen- 

 dent, branques dretes, d'un blanc argentí; fulles 3-foliolades, peciolades, 

 amb els folíols el•líptico-lanceolats, sedoso-argentins, mucronulats; estipules 

 linear-lanceolades . 



Argyrolóbium Linnaeanutn 



617. — A. Linnaeanum Walp— A. ar- 

 genteum Wk.-Cytisus argenteus L. 



(dedicat a Linnaeus; argenteus, de plata, pel 

 color albo-argentí del revers de les fulles.) 



Peduncles més llargs, flors el doble majors, 

 llegum subfalciforme, folíols glabrescents per 

 l'anvers. 



p majus Lge. 



Geografia. ~ Llocs àrids silicio-calissos: Des del li- 

 toral al Vallès, Penedès, Vich, la Segarra, Bages, Berga, 

 Bagà, Ripoll, Ribes et alibi. = De la costa al Llussanès; Olot (Vay.). 

 La p majus Lge., a Berga, vores del riu Metge (Senn.!).— Abr.-Maig. 



51 



